86 
stelfrnsna. Djupet var harstades 60 fot. Anmarkningsvard 
i detta lianseende ar den ofaiitliga mangd af issdrja och 
tallriksis, som kaii iippkomma fran djupet pa en timmas 
tid eller mindre. Enligt nagras berattelser kaii denna is- 
sdrja betacka lialsvtan till iner an 6 tots djup. Den ar da 
sa tilt och paekad, att en ara deri kan sta nppratt. Om 
man nu som ett minimum antager, att endast en femtedel 
af denna issdrja utgdres af verklig is och de dfriga |:delarne 
af ofruset vatten, saint att vattnets temperatur ej gerna kan 
nedga till mer an 2 grader under dess fryspunkt, sa kan 
man latt berakna, att en del af denna issdrja inaste vara 
bildad pa 45 lots djup under liafsytan. Det anfdres af 
nagra iakttagare, att den s. k. tallriksisen ofta uppkom- 
mer pa kant och med sadan fart, att den till liillftcn lidjer 
sig dfver vattenytan. Isbildning af detta slag fdrekommer 
ej sa ofta i den omedelbara narheten af kusten eller inuti 
liafsvikarne. Deremot synes den vara mycket allman ut- 
pii dppna hafvet, })a nagot langre afstand fran land, och 
])a vissa stallen sages hafvet endast tillfrysa pa detta satt. 
Detta ishildningssatt ar naturligtvis icke nagon egen- 
domlighet lor de liaf, som omgifva vart land. Det fdre- 
kommer utan ringaste tvifvel afven pii andra stallen, der 
vattnet liar tillracklig siilta, och kdlden ;ir nog skarp. Jle- 
vis liarfdr skola sakerligen icke koinina att saknas, sedan 
en gang uppmarksamlieten hlifvit fastad derjia. Fdr inir- 
varande kan jag hlott anfdra ett enda tydligt och afgdrande 
exemjiel: Herr Magister Chydenius, livilkcn sasom lysi- 
ker deltog i den svenska expeditionen till Spetshergen ar 
1861, liar herattat, att vid ett tillfalle hlef hafvet derstades, 
ifran att vara isfritt, inom ^ tiinnia sa uppfyldt pa ytan 
med is, att haten med mdda kunde drifvas frain. Luft- 
temperaturen hade under dygnet ej varit under — 4 grader. 
