vaning. vcstra sidaii oin Gnailaiid aro, enligt Rink, 
dylika islierg af 2U0 lots lidjd dfver yatteiiytan ieke nagoii 
sallsyiitliet. Da man vet, att ett sadaiit berg liar atmin- 
stone 5 ganger sa stor iiiassa. under vattenytan soin diver 
denisamina, sa beriiknar Rink deras voluni till 100 a 240 
millioner kiibikfot is. Upplagda pa land skidle de fa en 
li()jd af iner an tiisen fot. Cell dock iiro sadana isberg pa 
langt luir ieke de stdrsta. Rink upjigifver, att isberg af 
atta liiindra millioner kubikfot ieke sallan frirekomma i liaf- 
vet vid kusterna af (fronland. 1 Davidssiindet sag 8cokesby 
isberg, som voro 12,000 fot i liingd, 4,(XJ0 i bredd oeb hade 
spetsar, som uppstego liimdra fot dfver vattenytan. Allt 
detta ar en valbekant sak. Det iir afven liekant, att flera 
af de luifstjordar, som sdnderstycka vestra, kusten af (frdn- 
land, upptaga en niistan oberaknelig miingd glasieris i otant- 
ligt stora lilock, livilka ]>a den sluttande, af evig is lietiickta, 
tastlandskusten utskjuta i liafvet. Af skill, som liilr ieke 
belidfva anfdras, iir det ovedersiigligt, att de i dessa liaf 
kringirrande isbergen liafva denna glacieris fritn Ordnlands 
fastland att tacka fdr sitt fdrsta oeli egentliga urs])rung. 
Men fragan blifver: Aro dessa isberg iiteshitande ocli till 
liela sin niassa bildade af fastlandets glacierer? liar ieke 
liafvet i nagon vasentlig man lemnat sitt bidrag till bil- 
dandet af deras jettelika dimensioner? 8a liinge man an- 
tager, att isbildningen i liafvet endast kan fdrsigga jia dess 
yta, sa niaste dessa fragor besvaras nied nej. Oni frys- 
ningen endast sker i vattengangen, sa kan den jia sin lidjd 
tdrnia omgifva ett dylikt isblock nied en krans af ytis, som 
endast lidgst obetydligt bidrager att lidja det i vertikal 
riktning. Men svaret gestaltar sig annorlunda, om hafs- 
vattnets frysning afven kan iiga rum jia stdrre djiip. lAan 
tvifvel iir det djup, till hvilket det dfverskylda vattnet kan 
