101 
Viiiij har som bekjendt fremkaldt store Foreiiinger, livis 
sedle Formaal man vistnok A lie maa agte, selv om man 
ikke ganske kan bifalde alle de Maader, bvorpaa det til- 
sigtede Formaal soges opnaaet. Blandt de Naeringsmidler, 
som man bar anbefalt at saette istedetfor Viin og Braende- 
viin, borer fortrinsviis Kaffe, Thee og Cliocolade; Naerings- 
stofter^ som i mange Aarliiindrede ere beii} ttede af Millio- 
ner af Mennesker, for Eiiropaeeriie laerte dem at kjende, 
og som med Hensjn til deres Virkninger kiinne stilles red 
Siden af liinanden og ved Siden af de gjaerede Drikke. 
At det maa ansees som en for Natiirforskerne vaerdig Op- 
gave naermere at undersoge Bestanddelerne af de her 
naevnte Naeringsmidler^ vil ingen naegte^ og vi tor tilfoie, 
at de herover anstillede Undersogelser have iidvidet vore 
Kundskaber i mange Eetninger, men det Sporgsmaal hvor- 
paa heroer det, at saa ulige Legemer som Viin, Kaffe, Thee 
og Chocolade formaa at udove saa lignende Virkninger paa 
det menneskelige Legeme, synes man hidtil ikke at have 
formaaet at lose, ja neppe tilstrcekkeligt Mart at have opstillet. 
Vi ville nu forsoge paa at give en Besvarelse af dette 
Sporgsmaal, idet vi begynde med en Sammenligning af 
de naevnte Stoffer, stottende os deels til Hverdagslivets 
Erfaringer deels til de i den rene Videnskab paaviste eien- 
dommelige Forhold. Vinens Indvirkning paa det menne- 
skelige Legeme kan i faa Ord betegnes paa folgende Maade: 
god Viin nydt i et passende Maal virker styrkende paa 
den Svage, oplivende paa den Siinde. Som det synes, skyl- 
des denne Vrkning til en temporair hurtigere Omsaetning 
i Legemets forskjellige Dele; ovenpaa denne storre Virk- 
somhed af Organismen indtraeder en beroligende tildeels 
sovndysseiide Virkning. Ved Nydelsen af et for stort Maal 
af Viin eller Braendeviin indtraeder derimod Perialisering, 
