den form iniielidll 20, si vpc. syrgas, aterfiinnos i den sed- 
nare 1(),0 3 vpc. Den liift soin blef inandad hade saledes 
fdrlorat niira | af sin syrgashalt eller vid jiass sa inycket 
syrgas, soni svarar mot 4 till 5 pc. af luftens voliim, ieke 
mera. Blodet liar saledes sitt vissa bestainda heliof af syr- 
gas, ocli ined delta belibtliga qvantnni fbrser det sig vid 
respirationen, antingen luftens syrelialt iir den vanliga, eller 
den iir stbrre eller inoni vissa grilnser mindre. En bristande 
eller bristfiillig arterialisering af blodet kan saledes icke 
afhjelpas genoni tilllbrande af en stbrre syrelialt i liiften, 
ocii lieror \)h belt andra oinstandiglieter, sasom felaktig 
fiinktionering lios blodkropparne, fbrminskad yta bos blod- 
cellerna, fbrtjockning eller nagon annan foriindring i de 
viifnader, bvarigenom syrgasen skall passera for att in- 
koinma i blodet o. s. v. Harmed instiimma Regxaults 
ocb RE1SET8 fbrsbk, enligt bvilka respirationsprocessen 
fbrsiggar lika fiillstiindigt i en liift bvars syrelialt iir dub- 
belt eller tredubbelt stbrre iiii vanligt, som i en luft, bvars 
syrelialt var betydligt fbrminskad, silvida i sednare fallet 
icke ett iitVerskott af kolsyregas fauns fbrlianden. Idkasa 
bar \\b Muller funnit att en fbrminskning i luftens syre- 
balt till af den normala iir utan viisendtligt inflytande 
pa respirationsprocessen; vid en syrelialt af 4— 5 vj)c. upp- 
star res})irationsn()d; en minskning till 3 vpc. medfbr dbden. 
Egentligen borde fragan oni stiillet, bvarest det absor- 
berade syret utbfvar sin oxiderande verkan — buruvida 
detta sker i lilodet eller i vilfnaderna — icke kunna fram- 
kastas, om man riltt betiinker beskaffenbeten af den re- 
gressiva metamorfosen i den lefvande djurkroppen. Ofver- 
allt bvarest lif iir, der iir iifven omsattning; med blodet 
kommer syret till alia kroppens delar genom kapillarerna. 
Kolsyran, som uppkommer genom syrets oxiderande infly- 
