117 
laiulet motsatt i afseende pk kolsyran. Den stiirsta delen 
af den i blodet belintliga kolsyregasen ar neinligen absor- 
berad af ])lodets serum enligt den Daltox-Buxsex’ska 
lagen oeli dess inangd saledes beroende af tryeket. Fblj- 
den liaraf ar att da den i del venbsa blodet belintliga kol- 
syregasens tension ar stbrre an partialtryeket af den kol- 
syregas, soin tinnes i den atmosferiska luften, sk mkste^ 
dk detta blod koinmer till lungormy en betydlig del ga ut 
i exsj)irationsluften oeli endast sk inyeket stanna qvar i 
blodet, som svarar mot ett partialtryek af 4 — 5 v. kolsyre- 
gas ])k 10,(XKJ V. luft. Om deremot liiftens halt af kolsyre- 
gas okas, koinmer allt mindre kolsyra att afdunsta nr blo- 
det, livars kolsyrelialt skliinda maste blifva allt stbrre; ja, 
om luftens kolsyrelialt sk okas, att dess partialtryek blir 
stbrre an den i blodet befintliga kolsyregasens tension, sk 
koinmer kolsyregas att inga nr luften in i blodet. 
Bruxxers oeli Valextixs lorsbk hafva kdagalagt att 
da den inandade luftens kolsyrelialt iu ar den 
utandade luftens v. Exspirationsluften innelialler sk- 
ledes omkring IfKj gknger mera kolsyregas an frisk in- 
spirationsluft. 
Afven en del af luftens qvafgas iqiptages af blodet vid 
resjiirationen ocli kterlinnes bland blodgaserna, eliuru i vida 
mindre fbrliallande i afseende pk syrgasen iin i den atmos- 
feriska luften. Det ar outredt liuruvida det sklunda absor- 
berade qvafvet spelar nkgon annan iin en passiv rol; dock 
fbrtjenar anmarkas att den utandade luften konstant be- 
funnits inneliklla litet mera qvafgas an den inandade, af- 
vensom att en ringa jiortion qvafve afskiljts nr liingorna 
afven vid respiration i en qvafvefri atmosfer. Sannolikt 
ar, sasom LuDViG anmarkt, att luftens qvafgaslialt liar till 
andamkl att utspiida syrgasen: ieke i den fordna menni- 
