120 
I eii atmosfer, livars kolsvrehalt iir stdrre an den at- 
mosleriska luftens, inaste kolsvreexkretionen Iran l)lodet 
blifva liammad i samnia man luftens kolsyrelialt tilltager 
anda till dess exkretionen ieke allenast icke eger vmw, utan 
tvartom kolsyra ingar i blodet nr liiften. Grunden liartill 
liar fdrnt blifvit angitVen. En anliopning af kolsyra i luf- 
ten, sasom uti ilia ventilerade rimp i killlare oeli brygg- 
luis bvarest jasning fiirsiggar eller organiska ainnen im- 
dergii fiirruttnelse eller andra analoga sonderdelningar, inaste 
saledes fdrorsaka en anliopning af kolsyra i lilodet, da sa- 
dan Inft inandas, ocli denna liar ieke allenast saniina fysio- 
logiska betydelse, som livarje annnn liammad exkretion, 
saint gdr blodet otjenligt att fbrmedla de bfriga lifsfunk- 
tionerna, ntan verkar atVen positift giftigt, nar den nppnatt 
en viss liojd. 
Vid fdrsbk att liestamma Imrii stor luftens kolsyrelialt 
kail fa vara utan att verka menligt liar W. Muller 
funnit att en kanin icke bbrjade aflicieras fdrr Hn den up})- 
tagit J af sin voluni kolsyregas; enligt Bernard kunna 
djur lefva uti instangd luft iinda till dess dennes kolsyre- 
lialt stigit till 12—18 pc. Delta ina vara liandelsen nied 
djur; menniskor fbrdraga vida mindre. Man liar velat sta- 
tuera att en bait af 1 pc. kolsyregas eller 10 ])in. i luften 
skulle vara den lidgsta, vid livilken menniskor kunde utan 
olagenliet under langre tid res]iirera. Visserligen gar detta 
for sig om kolsyregasen iir ren ocli blifvit inblandad sadan 
den erlialles t. ex. vid inverkan af svafvelsyra pa kolsy- 
radt natron; men om kolsyregasen inkommit i luften ge- 
nom deri vistande menniskors respiration ocli iierspiration, 
da visar sig en luft ined denna kolsyrelialt langtifran oskad- 
lig. Yid respiration ocli persiiiration inkomma neinligen i 
luften icke allenast kolsyregas ocli vattengas^ saint under 
