230 
reiser under eet Begreb, Intensitet i udvidet Betydning'. 
Foruden demie Fimktion af Tiden og af Eummets Coordi- 
nater behove vi endim til Bestemmelse af Polarisations- 
planets Eetning ikkim to andre, og Lyset er altsaa bestemt 
i ethvert Punkt og til etlivert Moment nied tre af Tiden 
(t) og Piinktets Coordinate!’ (x, y, z,) afiianigige Storrelser. 
Det biiver im Tlieoriens Opgave at tinde tre partielle^ 
for alle Medier gjmldende Differentialligninger, som ud- 
trykke Lovene for sine tre Storrelsers Afluengiglied af de 
iiafhmngig Variable (x, y, z, t.) Af disse Ligninger inaae 
da alle Lysets Plimnomener lade sig udlede, med Undta- 
gelse alene af dem, som aflnenge af ubekjendte Krmfter^ 
som de elektriske og ciiemiske. Af sine Phaenomener kunne 
vi derfor ogsaa omvendt kim udiede Grimdiigningerne og al- 
drig nogen pliysisk Tlieori; vi kunde ligesaagodt soge en saa- 
dan i Huispeiles Eeflexion eller en Lindses Brydning, som 
i Boiningeii; Do])beitbrydningen osv. Derimod ligger den 
pliysiske Forklaring maaskee skjult under de nmvnte ube- 
kjendte Krmftei’j og biiver forst niulig, naar disses Natur 
biiver bekjendt. 
Jeg skai nu forst vise^ hvorledes jeg liar sogt at tinde 
de nmvnte Differentialiigninger, men jeg maa liertil strax 
gjore opmmrksom paa, at naar de forst ere fiimlne, saa er 
det egentlig iigegyidigt^ hvorledes dette er skeet; tlii Con- 
trolien for Ligningerncs Eigtiglied ligger i dem selv, nem- 
lig derij oni de ere i Stand til at forkiare aiie Lysets Piuu- 
nomener, med Undtageise som sagt af dem, der afhmnge 
af ubekjendte Kriefter, og vi skulie see, at de fundne Lig- 
ninger netop ere fuldkommcn tiistrmkkeiige liertil. Som 
forste Udgangs])unkt tjene Lovene for Lysets Be\uegelse 
i det toinnie Eum eller i Luften, der ikke viser sig vm- 
seiitlig forskjellig fra hint, og vi tinde da, iiavnlig ved Ly- 
