sets Kerning' og Interierens, disse Love iidtrykt ved Diffc- 
reiitialligningerne 
' dij'^ 
= CO 
dH 
, dC __ /. 
dx d[i ^ dr ' ~ 
De her iiiforte tre Fimktioiier /;. » angive Forlioldet 
meliem de tre Cosiniis, soni Folarisationsplanets Normal 
danner med Coordiiiataxerne, medens + if + ndtryk- 
ker Lysintensiteteii i den tidligere omtalte iidvidede Be- 
tydning. Disse tre nye Storreiser, soin vi viile kaide Lyscom- 
posanter, ere altsaa tilstrmkkelige til at bestemme Alt, hvad 
vi nmiddelbart eller middelbart kimiic bestemme med Hen- 
syn til Lyset, i et livilketsomhelst Fiinkt i Eummet og til 
ethvert Moment. IMgtiglieden af disse Ligninger godtgjores 
nn derved, at alle Lovene for L}^sets Bevregelse i det tomme 
Rum og i Liiften lade sig ndlcde af dem. Det viser sig 
af Integratets form, at Lyset kan betragtes som en Bolge- 
bevsegelse, nden at dog dennes Beskaffenlied, efter hvad j eg 
nylig har iidviklet, mermere lade sig definere, og at den 
Hastighed, livormed denne forplanter sig videre, er oj, som 
indgik i Ligningerne ovenfor. Denne Storrelse er her con- 
stant, Lysmediet knnne vi derfor her betragte som homo- 
gent, idet Lysets Hastighed i ethvert Fnnkt er densamme. 
Vide vi dernmst, hvoriedes Lyset forliolder sig ved 
Overgangen fra et iiomogent I^egeme til et andet, saa bli- 
ver det altid mnligt for Beregningen af disse Data alene, 
der netop ere tilstrmkkelige og nodvendige, at bestemme 
Lysbev?egelsen i hvilkesomhelst lieterogenc gjennemsigtige 
Legemer. Det gjmlder nemlig her kiin om at holde Regn- 
skab med og siunmere alle de nendelig mange Gauge til- 
