vklere, idet den viser, livorledes Resiiltaterne ikke ere gan^ 
ske exakte. Da nemlig enliver Lysbev^egelse i et bry- 
dende Legeme er ledsaget af periodiske Beva?gelser, af- 
haaigige af Periodiciteten i Legemet, saa maa der ved 
Daiiiielseii af disse altid gaae noget tabt af deu indfaldende 
Lysnuengde. Dette Tab fremtrseder ikke i den anforte- 
Bereguing, hvor paa Gnnndsen alene den ikke-periodiske 
Del af Composanterne er taget i Betragtning. 
Med Hensyn til Lysets Brydning og Tilbagekastning 
fra absorberende Legeiner er man som bekjendt i den nyere 
Tid kommen til det inairkelige Resnltat^ at der for disse 
Legemer gja3lde ganske de sainine Love^ som for de 
gjennemsigtige, blot at man antager Brydningscoeftiei- 
enten imaginser. Denne Form er den almindeligere, som. 
ogsaa lader sig iidlede af vore Grimdligninger, og vi kunne 
beraf gjore den rigtige Slutning, at disse gja?lde ikke alene- 
for gjennemsigtige, men ogsaa for absorberende Legemer;, 
altsaa for alle uden Undtagelse. 
Der staaer eiidnii kim tilbage at forklare Lysets Boi- 
ning, og liermed ville alle de Lysplisenomener, som ikke 
aflia3nge af nbekjendte elektriske og cliemiske Krrfer. 
viere deducerede umiddelbart, nden nogensombelst ny For- 
udsa^tning, af vore Difterentialligninger. Dette lader sig 
ogsaa gjore, Boiningspluenomenerne Lave endog i vmsent- 
lig Grad tjent til Bestemmelsen af Ligningerne for homo- 
gene Legemer; men gaae vi til de lieterogene Legemer, 
saa blive Plisenomenerne saa complicerede ved samtidig 
Brydning og Tilbagekastning og det bliver saa vanskeligt 
at bestemme de Gr^endsebetingelser, som svare til de for- 
skjellige Forsog, at en Overensstemmelse mellem Forsog 
og Beregning mere vilde bevise en rigtig Opfattelse af 
Grsendsebetingelserne, end Rigtiglieden af vore Grimd- 
