240 
endnii yderligere^ saaledes at den ene Grseiidse for Perio- 
diciteten bliver det tomme Rum, det vil sige, at Lege- 
merne bestaae af adskilte, gjennemsigtige Molekuler. Saa- 
ledes forer Lyslmren os da i sine Conseqvenser til samme 
Resiiltat, som Cliemien. 
Jeg bar endelig ogsaa sogt at udlede Varmens Theori 
af de samme Differentialligninger, men da jag endnu langt- 
fra bar overvimdet de Vanskeligheder, som liar modt for 
Beregningen, skal jeg kim kort antyde mine Tanker heroin. 
\i have i denne Theori hidtil kiin tsenkt paa at fremstille 
Lysets Love, men det er egentlig vilkaarligt, at vi iideliik- 
kende have benyttet Ordet ”Lys”, man kiinde ogsaa have 
sagt ’’Straalevarme”. Lovene for Straalevarmen ere som 
bekjendt de samme. som for Lyset, og vore Differentiallig- 
ninger gjengive derfor netop ogsaa Straalevarmens Love. 
Da nil Ligningerne gjffilde for alle Legemer, saavel gjen- 
nemsigtige, som uigjennemsigtige, saa maae de ogsaa gjselde 
for Varmens Forplantelse saavel i diatherniane som ather- 
mane Legemer. Mmrkeligt er det da, at, som tidligere 
berort, Beregningen liar paavist, at der ined Lysets (Straale- 
varmens) Bevmgelse i Legemerne er forbiinden en andeii 
Art af Bevmgelse, afliilngig af Periodiciteten i hvert Punkt 
i Legeniet. Denne Bevsegelse Ibrplanter sig med en mange 
Gauge mindre Hastighed, og svarer i Natiiren netop til 
Ledevarmen. 
Den korte Oversigt, jeg bar her givet over mine Ar- 
beider paa Optikens Gebet, tillader jeg mig at sliitte med 
det 0nske, at det snart niaa blive Klart ogsaa for Andre,, 
at Videnskaben Intet taber ved at opgive en liver physisk 
Theori af Lyset og enhver Forestilling oni de indre Knef- 
ters Natur. 
