Er Ledningen en plan Flade, saa kan Trjktabet sva- 
rende til en La3ngde = s af Ledningen, fremstilles ved: 
u — s. sin 0 ) — (H — cos co , 
og inds?ettes denne Vierdi i Formlen (19) saint antages 
derhos, at q er constant, saa erlioldes Betingelsesligiungen 
inellein s og B for de frie Vandspeilsforiner red plane 
Ledninger. Pai inermere Undersogelse af disse I^onner vi- 
ser im ikke alene, at der i det Hele gives 6 Vandspeils- 
former, livorimder Strommen kan beva?ge sig med constant 
Vandforing, saaledes som jeg i min tidligere Afliandling 
liar udviklet, men den riser tillige, at disse Former i det 
Vresenlige ere aiialoge med de af mig forlien fremstillede 
Former, naturligviis med de Modificationer, der ere en 
P^olge af, at Vandet ikke, som tidligere foriulsat, bevmger 
sig om en solid Masse, men tvmrtimod i alle Punkter bar 
sin smregne Hastighed. 
Ikke mindre vigtige og interessante ere de Eesiiltater, 
som kiinne ndledes af Formlerne (13) med Hensyn til 
Vandets Bevmgelse i frie Strom me i Havet. Gaaevinemlig 
lid fra Strommcns frie Overflade, og antage vi a = cc, saa 
reduceres (13) til: 
V = 2gu — Bds + C — V a • . . . ( 20 ) 
og af denne Formel sees forst, at Hastiglieden v aftager, 
naar Dybden x voxer; men det sees tillige, at der stedse 
gives en Dybde, livori ?; = 0, og det er klart, at denne 
Dybde maa vrnre Strommens fiilde Dybde, som er betcgnet 
med B. Men naar man altsaa i Formlen (20) smtter 
V = 0 og X — Bj 
saa erliolder man Ligningen for Strommens Begnendsnings- 
flader, og antager man derlios, at den accelererende Kraft 
