2. Graniten og Gneisgraniten iiultager et stort Felt i 
Midten af Landet fra det dverste af Halling’dal til Liiides- 
iia3S. Oftest er der rod Ortlioklos forliaaiiden alene^ ofte 
dog- tillige g-uidag-tig- livid Xatronlieldspatli tilligemed Glim- 
mer og- Qvarts. Graiiit og- Gneisg-raiiit med Parallelstructur 
saavel i det store som i det smaae ere i dette Felt 
samme identiske Masse. De have flydt som store Stromme 
lig de moderne Lavastrdmme og- deels bediekket deels 
indesluttet eller trmiig-t tilside den tidligere over det liele 
Felt forliaandenvairende leldste Skiferafleining, som den 
under dette liar liaardnet, nietamorfoseret og- bragt i Flag 
])aa mangeliaande ]\laader. Reiser man f. Ex. g-jennem en 
trang Dal er liitet almindeligere, end at man i Dalbimden 
naisten ndelnkkende reiser paa Skifere^ medens man opad 
til Siderne i Fjeldvmggene seer stbrre og inindre Skifer- 
partier indeslnttede (som Exempel kan nmviies enkelte 
Strbg i Topdal), medens det Overste er en eneste saninien- 
Inengende Granitmasse. 
Et eneste lilik paa Kartet godtgjor, at hele den syd- 
lige Deel af Landet skylder sin Consicnration den indre 
Granitgriendses Religgenlied. Fra Langesnnd til Lindes- 
mes paa den ene 8ide og fra \Stavanger til Lister ])aa den 
anden Side er der en vis let erkjendeiig Rarallejiisnie 
inellem Granitgriendsen og Resteip som aabenbart ikke 
kan liave anden Aarsag end Graniten selv, der netop liar 
Inevet et Relte kings sine Griendser. 1 det vestlige Relte 
er Overeenssteinmelsen inindre^ da her siden er tilkommen 
en anden forstyrrende ( dmstiendiglied/ nenilig Udbriiddet 
af det store Xoritfelt mellem Angnes paa Jaideren og 
Farsiind. 
Gneisgraniten lober ud mod sin Spidse i Lindesnais^ 
Xorges sydligste Rnncb og er lier senere gjennembrudt 
