273 
3. De silurishe Afieininger 
daime, som (let af dot allerede Anfdrte fremgaaer, et 
nyt System af Fjelde ovenpaa (let gamle Grimdfjeld afen 
lloide af 500 — 1000 — 2000 Fod over deres Basis^ som altid 
er ja3vn saavidt synligt fra livert enkelt Standpuiikt, 
horizontal. Det fdrste Lag, som modes, tilkjendegiver sig 
som en rustformet horizontal Strike, der fra et ophoiet Punct 
i Frastand kan iagttages milevidt. Dette er Ahmskife- 
rens J^qvivalent. I disse Egne see vi saaledes Intet 
til den m?egtige i det dstlige Norge og vistnok ogsaa i de 
tilstodende Egne af Sverige (Ost for Faxefjeld) saa udvik- 
lede Sparagmitformation, som efter Th. Kjekulfs Under- 
sdgelser liar sin Plads under Aliinskiferen og over Gneis- 
graniten. 
Hoiere Ojiad seer man i Almindelighed kun Leer- 
skifer af samme blaagraae Farve, men uden den Eustfarven 
fremhringende Kiis. Derover og indleiet deri forekomme 
Qvartssten. Saaledes er Forholdet saavidt bekjendt ligefra 
liallingskarven op til Sesnuten, som for en Deel ogsaa i 
By kief j eld. I Strbget mellein Bykletjeld og de ydre Dele af 
Hardangertjord saint paa Oerne i Eyfylke ere Lagene deri- 
mod stffirkt metamorphoserede. Been Leerskifer sees ikke 
laBiigere, den er glindsende af sine Glimmerskjiel, eller fore- 
tindes som en fuldstsendig Glimmerskifer eller Hornlilende- 
skifer, mere eller mindre tydelige grbnne Skifere, ja endog 
som fiildt udviklede Gneise. 
At vi i disse sidstiiseviite Lag ikke tinde organiske 
Eester vil Ingen vente. Deres siluriske Alder er ikke 
destomindre fuldkommen sikker, da den vsesentligst hori- 
zontale Leining umiddelbart ovenpaa det samme gamle 
Grundfjeld overalt er den samme ligefra det sydligste 
Punct paa Jaideren til det Strbg i Hbifjeldene, hvor j\[eta- 
Skand. Nat.-Forshare-Sdllslc. Mote 1863. 18 
