276 
Gr?eiidser. Paa Lango og Giimo ved Kragerd er der et 
Gabbrofelt og lige i Na^rlieden deraf de bekjendte Magnct- 
og Jernglandsfbrende Gauge. — I Bamble er der mange 
smaa Gabbroknipper i hvis Contact med de oingivende Ski- 
fere der er Masser af nikkelholdig Magnetkiis. Ogsaa Apatit- 
forekomsterne slutte sig til Gabbrofeltene, Gabbroen i Ja- 
mseaskniiderne liar Kobberkiis med Magnet i sin Nmrlied. 
Paa Pbmnielben ligger der en Kobberkiisfbrende Lave i 
Contacten mellem Gabbro og de siluriske nietamorpliiske 
Skifere. — Kvad vi i denne Dec! af Xorge linr af Ertscig 
borer mniskjendelig hjemine i og ved Gabbro- og Norit- 
Districterne. Som bekjendt slutte ogsaa de Kongsbergske 
Sblvforekomster sig til Gabbrofeltene der. 
6 . JJet lose posUerticEre Terrain paa Jcederen og Lister 
ere Afieininger i salt Yand og bestaae af grovere og tinere 
Sand med Lag eller Banker af Leer. I dette er der paa 
Jmderen Lag af Merge! med Kalkgehalt Ira 3 til 7 og som 
en Sjeldenbed'^) 32 Prct. Lignende Afieininger, dog iiden 
Merge!, forekomme i alle Dalldrer indtil en Hbide af 600 
Fod. Marine Skjml ere ikke fiindne bdiere, saa at vi maa 
ansee de libiere liggende Sandmoer for xAfieininger i fersk 
Vand eller mere directe Glacialmasser. 
Over de marine Afieininger paa Lister og Jmderen ei- 
der mmgtige Lag af Torv, som i disse Egne ere Beboernes 
eneste Brsendematerial og deri mmgtige Stammer af Ecg, 
Furu, Birk m. m. som iiii ikke groer her, og under enkelte 
Torvlag forekomme mmgtige Afieininger af et Infusorie- 
leer af kiselpantsrede Fersk vands-Infusorier, alle milevide. 
Saaledes ved Aaen Figje. 
*) Da de Levninger af de siluriske Alleinitiger, som man her linder i 
Hoiderne, iiideholde maeglige Kalklag, kan Kalkgelialten i Leeret let forklares. 
