290 
Hvor omhvggelig Gieseckes Uiulersugelse i niiiieralo- 
gisk Eetniiig liar vjBret^ sees bedst, iiaar man lietamker, 
livor mange nye ]\iineralier ban lijembragte, og hvor faa 
live — egenlig kun et af Interesse, nemlig Columbiten — 
der siden bans Tid ere komne fra Grbnland. 
Senere bar PiXGEL reist fra 1828 — 29, og af bam bare 
vi Undersbgelserne over Landets Sainkning og over Por- 
pbyrsandstenen ved Igalikko. 
Og endelig bar Pink fra 1848 — 52 berejst Grbnland, 
og siden som Inspectenr vmret bosat der; ban bar isier 
skrevet oni Grbnlands Isbed^ekning og desuden en kort 
Oversigt over Grbnlands almindelige geognostiske Forbold, 
navnlig om Kuldannelserne i Isordgrbnland og tillige give! 
trykte Fortegnelser over de Mineralier og Bjergarter, 
ban bar samlet og afgivet til Universitetets mineralogiske 
Museum. 
Det er ikke, just fordi jeg bar seet meget i Grbnland, 
at jeg her vil tillade mig at meddele nogle Bemairkninger, 
till mit Opbold der varede kun nogle faa Uger, men dette 
Opbold bar givet mig en stbrre Interresse for dette Land, 
saaledes at jeg stadigt bar bavt min Opmmrksombed ben- 
vendt paa bvad Nyt der bjemsendtes fra Grbnland, og jeg 
kail dog ogsaa tilfbje lidt af egne lagttagelser. 
Landets geognostiske Beskaffenbed synes i mange Egne 
at have en stor Ligbed nied Skandinavien; allerede Lan- 
dets Contour- og Reliefformer antyde det, og see vi nair- 
niere ben til Bjergarterne, see vi ogsaa mange Analogier. 
Hovedbjergmasserne ere, bvad man tidligere udelukkende 
kaldte for Urformation, det vil sige, de bestaae af Granit, 
Granit-Gneus, Glimmerskifer, Hornblendeskifer og andre 
krystalliniske Skifere; nirii det turde vel vmre niuligt, at 
mange, eller i det mindste nogle, vare af yngre Oprindelse, 
