og- saa stor Anvendeliglied ved luesten alle teclmiske og 
selv ved mange videnskabelige Undersogelser, at den for- 
tjener den storste Opmairksoinlied. 
Bestemmelsen af l^eerjord ved Titrering bar iniidlertid 
bidtil freinbndt l)etydelig Vanskeliglied, og de angivne 
^Uethoder ere derfor ikke noiagtige. Dette liar neinlig sin 
Aarsag deels deri, at Leerjord ikke er istand til fuldstmn- 
digt at nentralisere Syrerne, deels at man ikke med 8ik- 
kerbed kan ndfmlde Leerjorden i bestemte eliemiske For- 
bindelser. Alimoplnsningen reagerer som bekjendt simrt, 
nagtet Ahmet itblge sin Sammensmtning inaa betragtes som 
et nentralt Salt, og denne sure Reaction kan ikke ojiliseves 
ved Tilsmtning af et Alkali. Smttes f. Ex. Ammoniak til 
en Alunoplosning, da fremtrmder der et Bimdfald af Leer- 
jord, men ikke destomindre er Vmdsken smir, og denne 
Reaction vedbliver, indtil nmsten den hele Leerjordimcngde 
er udfmldet. ^Iohk foreslaaer derfor (Titrirmetliode, Iste 
l)ind pag. 35S), at man skal bestemme den ]\hengde Animo- 
niak, som udfordres til at udfmlde I^eerjordmamgden af 
Oplosningen og ved nogle forelobige Forsog udtinde, livor 
stor en Mmngde Ammoniak der udfordres til at tmlde en 
bestemt Mmngde Alum ]\IOHES Ammoniakojilosning er 
saaledes forty ndet, at 10(H ) Cubikcentimeter af saininc neu- 
traliserer 49 Gram Svovlsyreliydrat (1 .Eqvivalent ), og ban 
tinder, at der udfordres 27,5 Cubikcentimeter af Ammoniak- 
oplosningen til at fadde 5 Gram Alum Da nu et .Eqvi- 
valent Alun veier 474 Gram (Brint = 1), vilde der altsaa 
til Fmldning af denne ^lamgde Alim udfordres 2()07 Cubik- 
centimeter Ammoniak, ellcr 2,(3 ^Eqvivalenter Ammoniak 
^len Alun indeliolder som bekjendt 3 3]qvivalenter Svovl 
syre i Forbindelse. med Leerjord, saaat der nltsaa ikke 
tinder noget simpelt Forhold Sted imellem den SvovLyre 
