JSvoYlsyreiis Miengxle. Ved at dividerc livert af disse Udtryk 
nicd det tilsvareiide Stofs ^Ecivivalenttal erliolder man 
og- 1,125 6*— 0,125 a som et Udtryk for Leerjordeiis og- Svovl- 
syreiis j\la3iigde efter .'Eqyivaleiiter. Yed dernmst at divi- 
dere det forste iiid i det «idste erholdes Neiitralisations- 
forlioldet eller det Antal iEqvivalenter Svovlsyre, som er 
to renet med 1 .Eqvivalent Leerjord, altsaa 
2 (1,125 r- 0,125 a) 
^ c — a 
eller Q=2,25+Y^ (5) 
Finder man f. Ex. 6*=11 og* a = 3, da er Q = o, og Saltet 
liar altsaa indelioldt 3 uiEqvivalenter Syovlsyre for liyert 
.Eq\ iyalent Leerjord. 
Det er ymrd at kegge Mmrke til, at der i Formlen 
for Xeiitralisationstilstand liyerken indgaaer A^aegten af det 
anyendte Stof eller Xatronoplosningens AAiyh alent. Deraf 
folger altsaa det interessante Eesultat, at man kan bestemme 
.Eq^ iyalentforlioldet imellem Leerjord og KSyoyisyre, iiden 
at toretagc nogen Veining eller anden qyantitatiy Bestem- 
melse af det IStof, der anyendes til Undersogelsen; ja man 
belioyer ikke engang at kjende Btyrken af den Natron- 
o})losning, som man yil amende. Man belioyer strengt 
taget kim at tage en fortyndet Xatronoplosning afukjendt 
Btyrke, bringe den i Buretten og denned titrere en yil- 
kaarlig Mmngde af Leerjordoplosningen; af de tyende xVf- 
kesninger 6*.og a folger da ^Eqyiyalentforlioldet. 
Er der foruden Leerjord andre Baser tilstede, som 
kunne keldes af Katronoplosningen, liyilket f. Ex. indtrae- 
der yed Mineralanalyser, da maae disse forst fraskilles. 
Ifolge den almindelige analytiske Metkode yil man deryed 
som oftest erliolde Leerjorden oplost i Katronliid. For af 
