Lysets luedsaiiiske ilqvivaleiit. 
Af J alias Thomsen. 
H vorledes man end vil tmnke sig Lysets Beymgelse, saa 
er det kiart^ at Lyssti-aalen maa indeliolde en vis nieclia- 
nisk A’irksoinlied^ og saafrenit denne er tilstrmkkeligt stor^ 
er der Intct til Hinder for at maale dens Storrelse; tin 
naar Lysstraalen i sin Flngt nmder et Legeme, soin ikke 
tilbagekaster Lyset, og soin ei heller kan gjennemtrmnges 
af dette, da standses Lysets Leviegelse, og den i Saniine 
indelioldte Arlieidsmmngde fremlrmder under en eller an- 
den ny Form. Trmffer Lysstraalen saaledes en sort og 
mat Flade^ da vil Lyset^ idet det standses i sin Bevmgelse, 
omdannes til Varme; den Arlieidsimengde, som Lysstraalen 
i livert 0iehlik tilforer Legem et, vil da give sig tilkjende 
som en Opvarmning af dette. Ved at maale denne koni- 
i mer man til et Begreb om den i Lysstraalen indelioldte 
j Arbeidsmamgde; thi inellem den stedfundne Oiivarmning 
I og den Arbeidsimengde, som bar frembragt sainine, bnder 
i der et bestemt og bekjendt Forbold 8ted. Naar man alt- 
saa vil bestemme den i Lysstraalen indelioldte Arbeids- 
niamgde, kan det skee ved at omdanne Lyset til Varme 
og maale denne; tin da kan den fnndne Varmennmigde 
omskrives til en Arbeidsiinengde. 
1 Abnindeligbed benyttes glodende Legemer som Lys- 
givere; vi vide blandt dem smrligt betragte Flammen af 
et bnendende Lys. Ved den cbemiske Virkning imellem 
Liiften og det Legeme, bvoraf Lyset er daiinet (Stearin, 
