347 
Andre Lyskilder, saasoin 8ollys og* elektrisk Lys, ska! 
jeg senere imdersnge; men for de alniindelig^e Flammer 
g-JaBlder altsaa, at Flaininens Udstraaling for Fenlied af 
Lysstyrke er ointrent 20(f i Minntet. Dette er imidlertid 
den liele Udstraaling, saavel Varine soni Lys; men den' 
C)pg’ave, jeg- liavde stillet niig^ var at bestemme den Deel, 
der maa tilskrives selve Lysstraalerne. Vi komme derfor 
nil til den anden Deel af Undersogelseiy nemlig* den, der 
gaar nd paa at adskille VarmestraaUngen fra Lysstraalmgen 
og sasrligt at maale den sidste. 
Fnldstiendigt at adskille Yarmestraaler fra Lysstraaler 
er maaske neppe muligt jiaa Clriind af deres ringe Forskjel 
i pliysiske Egenskalier. Lader man Straalerne fra et glo- 
dende Legeme brydes i et Frisme, da ville de forskjellige 
Straaler ordne sig efter deres Brydiiartied; man vil paa 
denne Maade faae et lysende prismatisk Billede, livis mid- 
terste lysende Deel indebolder de forskjellige farvede Fys- 
straaler, indesluttet paa begge 8ider af usynlige Straaler, 
nemlig paa de mindre brydbare Straalers Side af \\arme- 
straaler og paa den modsatte Side af Straaler, der navnligt 
give sigtilkjende ved deres chemiskeVirkninger. Overgangen 
er fnldkomment jevn Ira Yarniestraalerne til Lysstraalerne 
og fra disse til de cliemiske Straaler. Forskjellen imellem de 
forskjellige Straaler ligger altsaa knn i deres Brydlinrlied; 
Straaler af en Brydbarlied, der ligger imellem bestemte 
Grmndser, opfattes af Diet som Lys, de andre derimod ikke. 
Naar Straalerne paa deres Yei mode et gjennemsigtigt 
Legeme, vil i Keglen frembringes en Forandring i deres 
Sammensietning, idet endeel af Straalerne tilbageboldes, 
andre derimod let gaae igjennem Legemet. Saaledes bli- 
ver Lyset, ved at gaae igjennem farvet Glas, selv farvet; 
i dette Tiltfelde bar Glasset indvirket paa selve Lysstraa- 
