341) 
Flam mens Natur. Lysstyrke. 
8traal. gjeniiera Vand 
for Eenh. af Lysstyrke. 
Spcnnacetlys . . . 
Moderateurlampe 
1 
Gasfiamme 
Det vil i Ord sige, at en Flamme^ hvis Lijsstij7''ke er lig det 
anvendte Normcd-SpeTmacetlgs, iidsender i sine Lysst7"aal€r i 
hvert Miniit en A^^heidsmcengde^ dei^ er lig 3.6 Varmeeenlieder. 
Sammenligner man denne Storrelse ined den, jeg liar fiin- 
det for den directe Straaliiig, nemlig 200', saa viser det 
sig, at kun 0,018, eller mindre end 2 Id'ocent af den hele 
IJdstraaling fra Flaminen, er den Deel af samine, som til- 
kommer Lysstraalerne, inedens de 98 Procent ere Aoarme- 
straaler. 
^leii hvilken Garanti liaves for, at den Deei af 8traa- 
ierne, som gaaer igjennem et ^kandlag af 20 Centimeters 
Tykkelse, ikke indeliolder nogen vmseiilig Deel ^dirme- 
straaier? Svaret kan ikke Wive aldeles fyldestgjorende: 
tlii det er imuiligt at overtyde sig om, at der imellem 
Lysstraalerne ikke skulde tindes en ringe Deel Yarme- 
straaler. Den fimdne Storrelse er at bctragte som et ida- 
ximnni for den Arbeidsmmngde, som Lyset indeliolder. 
\'ed at forsoge andre Absorptionsmidler end Vandet vil 
man i Peglen tinde, at en storre Qvotadeel af Straalernc 
gaae igjennem, og at de altsaa ikke tilbageliolde disse i 
saa lioi Grad som Yandet; men det er dog nudigt, end- 
skjondt ikke meget sandsyiiligt, at man kiiiide kiule et 
andet Legeine af den Beskaffenlied, at Lyset, som gjennem- 
trmngte dette, viste en ringere Yirkning paa det tbermo- 
elektriske Apparat, og i saa Tiltkdde kiinde altsaa de 
\ 
