350 
iiievnte Storrelser rediiceres yderligcre. Det er imidlertid 
ikke sandsYiiligt efter de Eesultater, som de folgeiulc For- 
aag liave givet. 
Gasriammen giver soni l)ckjciKlt et kraftigt Lys, naar 
Forbrieiuliiigeii forcgaaer paa rette Maade; men blander 
man Gassen med en stnrre Mmngde atmos})lnerisk Liift; 
jsaaledes som Tillmldet er i de Bunsexske Lamper, der 
anvendes i de elieniiske Laboratorier, da forbrsender Gas- 
seip nden -at frembringe noget kjendeligt Lys. I begge 
Tilfaelde er F^lammens Varmegrad en Hvidglodliede; men 
i det sidste Tilfadde fremtrmder intet Lys, fordi der i 
Flammen ikke kan iidskille sig faste Partikler, der kimne 
blive lysende ved den Imie Varmegrad. 1 begge Tilbelde 
udstraaler Flammen en betydelig MmngdeVarme; tlii For- 
S 0 g med en saadan Lanipe, der nden tilfnrt Lnft gav en 
Lysstyrke af 1,2 Spermacetlys, viste at der i livert Miniit 
ndstraalede 255 Varmeeenbeder fra den lysende Flamnie, 
og 19(5 Yarmeeenlieder, naar Flammen bra3iulte nden Lys. 
Men anbragtes nn imelleni Flammen og den tliermoelek- 
triske Hoile den ovenmnvnte Kasse med Vand, da bleve 
de sidstmevnte 196' fnldstaBiidigt lioldte tilbage, medens 
der af de forstnmvnte 255', der ndstraalede af den lysende 
Flamnie, gik 3',8 igjennem Vandet, livilket for Eenlied af 
Lysstyrke giver 3',2. 
For na3rmere at vise, at iStraalerne knn formaae at 
gaae igjennem, naar Flammen er lysende, blev dennes Lys 
tilveiebragt ved i Flammen at bringe en tiin Llatintraad 
med en Kngle af forskjellige !Salte, saasoni knlsnnrt Xa- 
tron, Clilorbarinm, Clilorlitliinm, og det viste sig da, at 
medens den nlarvede Flainme intet Udslag knnde frem- 
bringe, naar Straalerne sknlde passere igjennem AMnd, freni- 
traadte derimod et kjendeligt Udslag, saasnart Flammen 
