351 
l)lev farvet og altsaa 1} seiide. Af disse Forsog fremgaaer 
dot altsaa, at det ikke er Flaiimiens Varmegrad, af livilkeii 
det er afliaiiigig^ om Straaleriie ykulie kiimie gjeimem- 
tra 3 iige A'aiidet, tlii deii Bunsexbke Flaiiime giver uagtet 
sill lioie Varmegrad iiitet Udslag; men at det derimod af- 
Inmiger af, om Flammeii er iyseiide eller ikke. .Dette er 
med aiidre Ord: Kan Lysstraaler formaae at gjennemtrcBnge 
en Vandtykkelse af '20 Centbneter. 
Ell aiideii liekrmftelsc for den Anskiielse, at de af 
KStraalerne, der gaac igjennem Vand, maae l)etragtes soni 
Lysstraaler, erli older man ved at imdersoge disse Straalers 
Forliold til farvede Eegenier. I)et viste sig nemlig, at for- 
skjelligt tarvede Glas ndovede en ineget forskjellig Absorp- 
tion paa de gjennem Yaiid tneiigte Straaler, medens de 
derimod })aa de oprindelige Straaler viste omtrent sainme 
Absorption. Dette stemmer fiildkomment med Antagelsen, 
at de forstnmvnte Straaler ere Lysstraaler, tlii kiin ligeover- 
for Lysstraaler liar Farven en Betydning. Ved en Ibekke 
Forsog niaatte saaledes Lyset gaae foriiden igjennem Vand 
tillige igjennem slebiie Glasplader af forskjellig Farve. Ud- 
slaget var i disse Tilfmlde folgende: 
utarvet blaat guult rbdt grout Glas 
0^,0 8",5 8^',0 3'^,8 (r,3 
jMterkelig er lier Indvirkningen af det grmine Glas, idet 
det mnsten fuldstiendigt lulslukker Lysets Virkidng. Det 
rode Glas lader ligeledes kiin en ringe Deel af Straalin- 
gen gaae igjennem, nemlig de rode Straaler. 
Andre Forsog bleve anstillede med farvede Vmdsker, 
idet jeg forst bestemte Udslaget, naar Straalerne gik igjen- 
nem Kasseii med Vand, og dermest, naar Vandet var er- 
stattet ved en eller andeii farvet Vsedske. Medens saale- 
des Udslaget var 18*^, 7, naar Straalerne gik igjennem Vand, 
