soiii vi iidvikle i vorc almiiulelige ]jelysiiiii^8api)arater. For 
at frembringe, den Lvsstyrke, .som et Spermaeetlys giver, 
maae vi l'orl)ranide <S Gram Spermaeet i Timen og derved 
Iidvikle 14< K) Varmeeenlieder i iMiiiiitet, medens det iidstraa- 
lende Lys kmi svarer til 4.1 Varmeeenlieder. Den iMaade, jiaa 
livilken vi i Fegien forskatfe os Lys, er altsaa i Imieste 
Grad odsel; tlii vi ere nodsagede til at iidvikle en Varme- 
niangde, der er 340 Gauge saa stor som den, der svarer 
til den opnaaede Lysmangde; ja i mange Tiltadde, f. Ex. 
ved Forbranding at* Gas i slette Brandere, stiger Forhru- 
get til over 1000 Gauge det, som svarer til det iidviklede Lys' 
Jo lioiere Varmegrad Flammen bar, jo storre Mangde 
taste Fartikler der kan iidskille sig i Flammen og ved at 
blive lividgiodende iidstraale Lys, desto storre Xyttevirk- 
ning vil man opnaae af det forbriigte Belysningsmateriale. 
Men livoiiedes man end vil indrette sig, saa vil Anvendelsen 
af Flamnier til Belysning stedse Idive i hoi Grad iiocono- 
misk, og Forbniget af Belysningsmateriale mangfoldige 
Gauge overskride d(4, som vilde vare nodva^ndigt til at 
frembringe den Varmemangde, som er et Miqvivalent for 
det Iidviklede Lys. Det bar sin Aarsag deri, at Lyset i disse 
Tilfalde bidrorer fra giodende Legemer, fra Legemer, bvis 
Varmegrad ligge iangt over Omgivelsernes, bvorved Af- 
kjolingen, som fremtrader ved denne store Forskjel imel- 
lem Lysgiverens og Omgivelsernes Varmegrad, stedse vil 
bevirke et overordenligt Tali. 31an anvender i det dagiige 
Liv stedse giodende Legemer som Lysgivere; men denned 
er det ikke afgjort, at der ikke i Fremtiden skiilde ind- 
trade en Forandring i denne Henseende, og at man skidde 
kiinne komme til at anvende som Belysningsmiddel Lege- 
mer, bvis Varmegrad ikke ligger over (bngivelsernes, og 
som ikke destomiudre udstraale Lys. 
