370 
asig'terna om artbcgTepi)et lios olika naturfoi\skare varit imdcr 
olika tider — livarvid sin’skildt I’ramhbllos Duby, A. Kicliard, 
Xees V. Esenbeck — tVistade talaren iii)pmarksamlieten vid 
liuru toga man i allmanliet ar berattig-ad att efter fbrhai- 
landet bos ett ylagte eller efter stiulier af eii form eller 
afdeliiiiig i vaxtriket, u])})b()ja de viinna resultaterna till 
lag' tor det liela, Imru detinitioiieii: ’’art iir (let isom iir skilj- 
bart”, blir i libg grad beroende af dels den vetenska])liga 
takten lios natnrforskarne, dels beskatfenbeten oeb storleken 
af det material, soni bnnes att bear beta. Att filsta sig vid 
bestamda karakterer ar e j alltid lampligt, lika litet soin att 
tro att bfverensstammelse i vissa organers bildning alltid 
ntmarker naturlig ftlrvandtskaj). — Prof. AnderssoiL fram- 
stiillde bareniot nagra iagdtagelser, oeb Prof. Oersted ntta- 
lade sig for vigten af att betrakta naturen soin en ej annii 
fullandad skaj)else, bvarjemte Doc. JAndblad oeb Lektor 
TA)idehery fbrklarade sig ej vara anbangare af ’’blrenings- 
inanien” i vara (fagars naturforskning. 
4. Ib'of. Oersted boll ett fbredrag om ’’Grenbildningen 
medelst delning af stams])etsen (piinetiim vegetationis)”. De 
normala grenbildningarne ske medelst knoi)par, som fdre- 
komma i bladveeken. iMarkliga imdantag fran denna re- 
gel erbjnda Vltis oeb manga Cacurldiaceer (ined bansyii 
till blomstallningen). Klangetradarnes afvikande stallning 
bos f()i'klarar inan i allmanliet i (itverensstamnielse med 
den fbriit af St. Hilaike (1<S25) framstallda oeb af Jussieu 
oeb Roeper adopterade asigt, att de oeb likaledes bloni- 
stallningen iiro bufvudaxlar, som af en starkt utveeklad 
axillilr knopp skjutas at sidan, sa att axelii alltsa iir ett 
sympodium af biaxlar. Vid att undersbka den allrafbrsta 
bbrjan af klangetraden oeb blomskaftet i knoppen bar det 
visat sig, att denna ftirklariug ej kan vara rigtig. ’ralaren 
