hade nemlig-en niimit att greiibildningen liar sker genom 
eii delniiig af staiiispetseig soin delar sig i eii storre ocli 
mindre del^ af livilka den fdrra fortsattes soiii hiifvndaxel 
och den mindre soin klangetrad eller liloinstallning skju- 
tes at sidan. Dessa sednare representera saledes icke hnfvnd- 
axelip ntan iiro genoin en delning af piinctnm vegetationis 
att anse soin biaxlar. Harmed bestvrkes blott den asigt, 
som fbrst gjorts gilllande af Prillienx, ocli som foretrii- 
desvis iir byggd pa bladstallningen fjfr Hulletin de la Soc. 
botanique de France, Tome 111. 1856 p. 645j, livarvid jem- 
val omtalas stiplernas uppkomst lios Vitis, och sjnnerlig 
vigt lades dervid, att dessa, oaktadt de i fnllbildadt till- 
stand iiro belt och hallet fria, dock nrsprimgligen nppsta 
som delar af en forst belt odelad men sednare delad skifva. 
— I hanblomstallningen bos manga Cncurbitaceer sker denna 
liildning pa ett abnormt siitt, i det att blomniorna ej ntga 
Iran vinkeln af bladet, d. v. s. att skarmbladen saknas. 
Utvecklingen af Cydanthera pedata och Bryonia dioica bar 
visat tbljande: 1 vinkeln af bvarje blad sitta 4 knoppar, 
ocli detta iiger nun bos niistan alia Cncurbitaceer. De 
narmast bladet bilda lianblomstallningar, derpa komma 
honblommorna, sa en knopp, som ofta utvaxer till en gren 
eller ej vidare ntvecklas, och ytterst en knopp, som omdanas 
till klangtrbd. Det bar nu visat sig, att blommorna i ban- 
blonistallningen, som iir en klasformig qvast, npiista genom 
treklyfning eller tredelning af vegetationss])etsen, ocli tala- 
ren yttrade den fbrmodan, att blommorna danas pa sanima 
siitt i alia indorescenser, bvarest skarmbladen verkligen ock 
ej blott skenbart felas, i motsats mot t. ex. Pringsbeim 
(Bot. Zeit. B. 9. p. 118) som vill rediicera all knoppbild- 
ning till en delning af axelspetsen, eniedan axelknopparne 
bos de tlesta viixter jii forst forekomma i vinkeln af de 
