:)14 
ganerna lios iiiossorna deremot = l)lommor (iiakiia). Hvil- 
ket allt bast syiies iiti liaiiblomstalliung-ar af Pohjtricha, 
^Philonotidps, Mnia in. d. Hos Hvitmossorna ocli Lefver- 
mossorna ar lianblomstallningen deremot ett temligen langt 
ax, honldomstallningen ater alViker Iran den lios Blad- 
niossorna genom tillagg af annu ett innanfbr skarmen sit- 
tande bladorgan, neinligen den s. k. kalken, liyilken ar bildad 
af yanligen tyanne motsatta och sainnianyuxna skarm och 
liyilken kalk SJilunda riittast biir kallas svepe (involucmm), 
Harigenoin narinar sig Lefvermossornas lionblomstallning 
till den bos ^/</>/im'k'a-slagtet. Tab ansag al‘ven att 
kiyptogamernas sporer motsyara de libgres frbn, ty bos de 
torra dunes lika val soin bos de sednare en befriiktande 
jirincip (aidlieridlum = stamen) ocli en annan soni skall be- 
fruktas (arcliegoniunL == pistillurn); sedan denna befrnktning 
egt rum blir resultatet mer ocli inindre riiiida kroppar soin 
tjeiia sasom fortplantningskroppar, bos de lagre kallade 
sparer, lios de In'igre from liyilka begge salimda bafva 
saniina tysiologiska bildningsatt och iipjigift, neinligen 
iip])konina genom endast den befriiktande principens inyer- 
kan })a den soin skall befriiktas och begge tjenande till 
bibehallande af arten. 
Elliot denna ty dning af mossornas archegonier och 
jintheridier yttrade Prof. Oersted: ’Tor att komma till 
en rigtig iippfattning af befruktningsorganernas morfolo- 
giska betydelse hos IMossorna och de andra sjioryaxterna 
ar det neppeligen rigtigt att framstUlla en jemfbrelse 
med den hos Compositce, liyilka yiil med fiillkomlig riitt 
betraktas sasom den lidlkomligaste faniilj i yaxtriket, ine- 
dan man snarare ina taga hansyn till de liigsta fanero- 
ganierna, neinligen Gymnospernm. Hos dessa vaxter ha 
nu ocksa den iiyare tidens iindersbkningar ])iiyisat mhnga 
