411 
emellan nosspetsen ocli ogats fi arakant, eller | af stjeitrotens hojd. 
Ryggfenorna upptill med rosenroda och nedtill med 2:iie rader 
svarta, mndade, stora flackar, som i det narmaste fylla ruramen 
emellan stralarna. Isynnerhet anal- och biikfen. starkt sotiga. 
Kf. 6—10; Anf.‘ 10; Brf. 18; Bf. 6; Stf. 
Utaf denna vackert tecknade art, hvaraf det storsta individ 
jag sett halier 42 mill.m. i totallangd, har jag tagit 6 individer 
i Gullmarfjarden, i Juli inanad. Det forsta erholls 1852; de 6f- 
riga 1861, vid Loken ocli Hagai dsskaren. Bland vara svenska 
arter bor ifragavarande iippforas vid G. minutus. 
Gobius albus Parnell. 
Artra.: Kroppen nagorlunda langstrackt, ganska hoptryckt, 
Pannan emellan ogonen dubbelt bredare an en ogondiaineter. 
Roten af andra rf. en ogondiam. langre an afstandet fran borjan 
af l;sta till borjan af 2:dra rf. ; denna jeranhog; sista strMen lika 
lang som den 5:dje. Tillbakalagd nar sista stralen pa en pupill- 
diarn. nar till borjan af stjertfenan. Stjertfenan baktill afrimdad. 
Tanderna stora. 
Rf. 0—13; Anf. 15; Brf. 16; Bf. 6. Stf 
I Juli 1861 togos flera exemplar i Gullmarfjarden, invid Chri- 
stineberg. Det storsta holl 51 mill.m. i totallangd. Hos samt* 
liga var buken slapp och infallen, hvadan jag forraodar att de 
nyss slutat sin lek. Lefvande ar den likasom G. Stuwitzii, klar 
och genomskinlig. Fjallen, som latt aflfalla, aro stora. Hos det 
storsta individet halier ett af kroppssidans midtfjall ^ af fiskens 
total-langd. 
Gobius Stuwitzii Dub. et Koren. 
Artrn.: Kroppen ganska langstrackt och hoptryckt. Pannan 
emellan ogonen blott en harsraan bredare an en ogondiam. Roten 
af andra rf lika med afstandet fran borjan af l:sta till borjan af 
2:dra rf; denna bakat hastigt aftagaiide i hojd; sista stralen 
halften sa lang som den 3:dje. Tillbakalagd nar sista stralen till 
borjan af stjertfenan pa ett afstand, som ar lika med det fran 
nosspetsen till bakkanten af ogat. Stjertfenan baktill med en in- 
bugtning. Tanderna sma. 
^ Rf 5—12; Anf 14; Brf 16; Bf. 6; Stf 1%3/n- 
Atskilliga exemplar erhollos, i Juli manad 1861, i Gullmar- 
fjarden utmed Christineberg. Redan vid 35 mill.m. langd befanns 
honan romrastinu; och vid 42 m.m. langd kan tisken sagas vara 
utbildad. Storsta individet holl 48 mill.m. i total-langd. Fjallen 
stora, likasom hos foregaende art och latt atfallande. 
Liparis Montagui ’’Donov.”; Yarrell.; Kr. 
Artra.: Hela kroppen jemte fenorna — dessa belt svagt — 
skont rodaktigt gula, enfargade. Pigmentpunkterna ytterst sma, 
