4m 
Sedan diskussionen for en kort stand afvikit fran arn- 
net anforde Apotekare Bracotiiery att ban trddde, att 
utesliitandet af beredningsinetoderna f()r kemiska pre- 
parater sknlle skada vetenskapligbeten bos yrket. 
Apotekaren Keyser ansag farmakopeen vara ej blott 
en lagbok utan oeksa en larobok, oeb den bbr fbljakt- 
ligen inneballa beredningsmetoder pa de kemiska pre- 
parater, bvilka pa apoteken kunna framstallas. 
Apotekaren Krohn (fran Horten) beklagar att man 
jemte de nya namnen i Norska farmakopeen, afven ar 
nbdsakad i minuet bibeballa de aldre, da dessa oftast 
anvandas; fann den nya nonienklaturen besvarlig, le- 
dande till fbrvexlingar oeb benamningarne ofta alltfdr 
langa t. ex. Solntio acetatis sesqvipliimbici diliita, Sul- 
pbas Almninieo-kalicns erystallisatus i stallet for Aqua 
plumbica, Alumen criidnm. Tab liyser den asigt, att 
man, under anvandandet af korta, om oeksa ej sa 
strangt vetenskaj)liga nainn gagnar mera an under 
striifvandet efter en striing vetenskapligbet i benam- 
ningarne, bvilket ban likval ingalunda belt oeb ballet 
ville fbrkasta. Assessor Erichsen fbrordade bibeballan- 
det af beredningsmetoderna i farmakopeen. — Med an- 
ledning af den af Professor Berlin i bbrjan af diskus- 
sionen uttalade asigt, betraffande taxaiis grunder, nem- 
ligen att dessa bora fbrandras sa, att ett taxeringssiitt, 
liknande det preussiska, kommer att infbras, u])plyste 
Tab, att ett sadant taxeringssatt redan iir antaget i 
Danmark oeb ban uttalade den tbrboppning, att far- 
macien i Xorge oeb Sverige snart matte blifva lika re- 
l)resenterad som den nu ar i Danmark. 
Apotekaren Ditten bade, betraffande anvandandet af 
iiorska farmakopeeus benamningar, en motsatt erfa- 
