4G7 
i Staniinen mellem Aarringene^ livilkc ere fyldte med en 
siiiuk cinnoberrod Gunimi liarpix, der saiidsynlig forliaiulles 
som Drageblod. 
15) E. Gunnii, Hooker filius. Naar Trjeet saares, giver 
det Tasmanieiis Beboere en liyppigt benyttet kolig, for- 
friskende, svagt aftorende, sndlig Drik, som kan gjmre og 
da skal faa 011ets Egenskaber. 
16) E. dumosa, Cungli. 1 sin Ungdom ndsveder den 
paa JBadenes Overbade den saalialdte ”Ler])”; der er nie- 
get let og bar et noget melagtigt Udseende. I Ny-Syd- 
AVales skal den nndertiden frenitra}de i saadan Ma3iigde, 
at store 8tra‘kninger blive lividlige, og taa Udseende af at 
vmre bedmkkede ined Iliinfrost. Denne Lerp kaldes nnder- 
tiden ogsaa ^lanna^ og skal efter Anderson bestaae af 
Cellulose, Snkker, Smtinel, Inulin, Gunimi og Harpix. 
Slmgten Eucalyptus, der i den engelske Udtale lyder 
som Yucalyptus, bar en saa stor Ma?ngde liverandre nmr- 
staaende Arter, at det ikke er usandsynligt, at mangt et 
Trivielnavn gjadder for bele Grupper af Arter, saaledes som 
allerede ved de faa her nmvnte Arter Bemevnelsen ’AVhite 
Gum” forekommer ved N:o 3, 4 og 7. Benmvnelsen ”Gum 
Tree” er i Australien fselles for liele Shngten, idet alle Ar- 
ter give Gummi resina, medens man i Asien, ligesom lios 
os, med Navnet Gummitrai betegner Ficus elastica. Fra 
Vestaustralien fandtes udstillet Ti’mplanker, med tilsvarende 
frugtbserende Grene af 5 forskjellige Arter Eucalyptus, dog 
uden nsermere botanisk Betegnelsc, men i Almindelighed 
kan man sige, at mesten alle lade sig anvende omtrent 
som de mevnte Arter. De levere ogsaa Garvebark, og 
man liar forsogt at udtraikke det raa Garvestof lieraf, for 
saaledes at lette Transjiorten af det egentlig Vserdifulde. 
Adskillige Aiders Blade skulle give tlygtige Olier, der ligne 
