560 
dertil kan dog l^enge Andes, og jeg kan ikke Ande Noget, 
som gjor Rigtigheden a! den Hypothese iimiilig, at den 
gjennem hele Axedelen gaaende Scoltose er en Rest efter 
Fosterets spirale Freining i FEgget, Tvertimod vil denne 
Aarsag til Scoliosen i Skclettet forklare Aere Eiendoinme- 
ligheder: 31an vil derved kiinne forstaae, at Scoliosen vi- 
ser sig tydeligst paa Hjerneskallens GrimdAade og Hvirvel- 
stottens ForAade, fordi disse Partier tidligst under Udvik- 
lingen faae et fastere brusket Griindlag, medens Hvirvel- 
biierne og isier Lacunar cranii have en laengere varende 
Abros Beskaffenhed og derfor under Forbeniugen lettere 
underkastes ModiAcationer i deres oprindelige Form. Frem- 
inede Indvirkninger, Leiet i Uterus, Tryk etc. kunne saa- 
ledes faae en vis Betydning, og vi kunne derved forstaae, 
at disse Dele sjeldent frembyde Scoliosens Billede saa reent 
som den underste-forreste Flade. Man vil ved denne For- 
klaring ligeledes kunne forstaae, hvorfor Krumningerne 
ere tydeligst i Skelettets bverste Deed, tlii denne liar som 
bekjendt Overvmgten i Begyndelsen af Udviklingen, me- 
dens den nederste Deel er kortere og mindre udviklet og 
derfor under Viexten lettere udslerter S|)orene af Axe- 
krumningen. 
Jeg bar her opstillet en Lov for Retningslinien i det 
menneskelige Skelets Axedeel, som maaske kan inodiAceres 
i dens enkelte Paragrapher, men hvis Prineip jeg troer 
er ubestrideligt, nemlig at den danner en fortlobende Bolge- 
linie. Overgangene melleni Krumningerne kunne ligge 
paa lidt forskjellige Steder, saaledes ogsaa paa Hovedet, 
men dog er en storre Afvigelse fra de ovenfor angivne 
Boiningssteder meget sjelden. Man kan ofte Ande Ske- 
letter, hvor denne Bolgelinie kan eftervises gjennem hele 
Liengden, og det er kun yderst faa Skeletter, hvor man 
