Jeg har omhandlet disse Smaating' ined nogen Vidlof- 
tighed, fordi de vedrore Sindssygevcesenets brgendende 
/ 
Sporgsmaal. 
Hvad der nemlig for Tiden vsekker Uro og Strid i 
Sindssygekegernes l^eir, er netop Sporgsmaalet om Sinds- 
sygecolonier, et Sporgsmaal, som inaa erkjendes at vsere 
af stor Viegt i Sindssygevsesenets Administratioip og som, 
da alle La3ger ere kaldte til at deeltage i denne, med stor 
Ket har fiindet Plads i det i Danmark ndkommende ”Bi- 
bliothek for Lseger”. 
' Det er inuligt, at ogsaa andre medicinske Tidsskrifter 
i 8kandina^ ien kimne have skjenket denne 8ag Opnia3rk- 
somlied; men da jeg ikke kjender andre Meddelelser end 
J. Falrets Oonimisionsl)ekenkning, og da denne baade 
paa Grimd af den Upartiskhed, den rober, og paa Griiud 
af den Auctoritet, hvornied den som Fiellesarbeide af flere 
blandt Frankrigs bermnteste 8indssygel8eger kan optraede, 
synes vel skikket til at orientere i Dagens 8p0rgsmaal, 
henviser jeg til sainme. 
8kmit J. Falrets Betsenkning er lioldt i en rolig 
Tone, og skjmit den hovedsagelig indskr?enker sig til at 
belyse Forholdene i Gheel, skimte dog 8tridssp0rgsniaalene 
hist og her igjennem. Det knnde heller ikke lettelig vaire 
anderledes; thi de sidste 3 Aar have baade i England, 
Tyskland og Frankrig vjeret rige paa 8trid angaaende 
Colonisationens Fortrin og Mangier, en 8trid, der er fort 
tildeels med megen Heftighed baade i sa3rskilte Broscdmrer, 
Tidsskrifter og Iserde 8elskaber. 
Paa den ene 8ide ere Asylerne, deres Bestyrelse og 
Indretning gjorte til Gjenstand for skarp, endog nbillig 
Kritik; ])aa den anden 8ide ere Manglerne ved det Gheel- 
