Det beiiuerkes, at af de af La3gerne for Aaret 1853 op- 
givne 5,40(i Dodsfald vare :^,484 bevirkede af Cholera, 
altsaa kiin 2,922 af aiidre Dbdsaarsager. 
Man seer heraf, at de diphtlieriske Sygdomnie fra 
1853 til 1855 vare i Aftagen, derpaa til 1858 i jevn Til- 
tagen, men at fbrst Aaret 1859 bragte en stmrkere Stig- 
ning, saa man fra dette Aar maa antage Epidemiens Be- 
gyndelse, der forbvrigt paa Dbdslisterne ismr gav sig til- 
kjende ved Forbgelse af Croiiptiltmldene, under livilke vel 
en ikke liden Deel Dodsfald af Diphtlierit maa antages 
0 })fdrt, — ligesom senere, efterat Epidemien liavde naaet 
stbrre Udbredning, Here Steder de stedfimdne Dodsfald af 
Crou}) angives optorte isammen ined Dodsfald af Dipli- 
tlierit, fra livilke de i mange Tilfmlde vare vanskelige at 
skille. 
1 Aaret 1859 viiste Diphtlierit sig altsaa epidemisk, 
fornemmelig i Trondhjem ined Omegn, hvorfra Lmgerne 
opgive 346 Behandlede og 63 Dbde, saint endvidere i Ro- 
merige eller den Deel af Akershuus Amt, soin ligger niel- 
lem Indsberne Mjbsen og Dieren, og i den ved Nordenden 
af Mjbsen liggende By Lillehammer med Omegn, paa livilke 
vSteder der opgives respective 125 og 71 Behandlede saint 
16 og 10 Dbde; Bergens Stift og overhovedet Rigets syd- 
vestlige Kyst var forholdsviis inest fri for Sygdommen. 
1 Trondhjem ytrede Epidemien sig allerede fra dette Aars 
Begyndelse af, og fortsatte sig i de fblgende Aar, da der 
derfra opgives 559 Behandlede med 61 Dbde for 1860, i 
hvilket Aar Sygdommen her culminerede, 220 Angrebne 
med 19 Dbde i 1861 og 161 Angrebne med 5 Dbde i 1862, 
tilsammen altsaa for disse 4 Aar 1,286 af Lmgerne be- 
handlede Sygdomstilfmlde og 138 Dbdsfald i denne ene By. 
I Aaret 1860 udbredte Epidemien sig foriiden som om- 
talt i Trondhjems By til Distrikterne omkring Trondhjems- 
