588 
1 anatomiskt hanseende sjelfstandigt nervsystein, represen- 
teradt genom den iiiedelst ganglion incisivimi och coccy- 
geuin lorenade dubbla gransstrangen, bvilken, enligt hvad 
man liitintills kiinner, inoin ryggmargen iiger de 3 centra, 
som redan otVanfiire blitVit framstallde, och af den piansch, 
jag liar aran tbrevisa, askadliggbras. 
Sedan Weber fbrst framstallt det faktnin att, da n. 
vagus a cervikaldelen afskares och den periferiska iindan 
galvaniskt retas, ett stillestand i hjertats kontraktion onie- 
dell)art intriider sasoin fbljd, liar man, lor att fbrklara 
delta, antagit, att n. vagus innehaller nervrbr, hvilka verka 
hammande ph hjertats kontraktion, och, sedan Pelueges, 
i btVerensstammelse harmed, visat, att reining af n. splau- 
chnicus major framkallar ett stillestand i tarmkanalens }ieri- 
istaltiska kontraktion, liar man antagit ett sa kalladt hani- 
mande nervsysteni. Antagandet af en ny hypotetisk kraft 
iiiaste Mil den exakta standpimkten anses sasoin iittryck 
deraf, att man icke kan fbrklara detta fenomen. Schiff 
antager val icke ett sadant hammande nervsysteni, iitan 
fbrklarar hjertats stillestand vid galvanisk retning af n. va- 
gus, sasoin beroende pa uttbmning af nervens kraft, en 
fbrklaring som icke synes inig antaglig. Med ledniug at 
Bernards experimenter, som af Here fysiologer lilifvit 
repeterade, betriiffande det sympatiska nervsystemets in- 
dy taiide pa arterernes kontraktion och den varmeprodiik- 
tion, som intrader sasoin fbljd deraf att de vasomotoriska 
nerveruas indytande iipphafves, kan, sasoin niig synes, 
hjertats stillestand vid galvanisk retning af n. vagus iiied 
liitthet fbrklaras, iitaii att aiitaga hammande nervrbr. Hjer- 
tats rbrelse afstannar, sasoin val bekant i dess tillstand 
af diastole, oni neniligen en stark galvanisk retning an- 
bringas pa den afskiirne vagus. Ar denna retning svag. 
