tiillt lortroeiide kiinna hegagnas till statskimskapeiis veten- 
skapliga byggnad”. 
’’Eiulayt under sadant vilkor tror jag statistiken kimmi 
anses berattigad att rilknas bland fdreinalen for ett Natur- 
forskaremote. Men i)a deuna forsknings vilg ar lion ater 
dertill otvilvelaktigt lika berattigad, som nagon annan gren 
af naturvetenskapen. — Den iir da intet annat an natiir- 
vetenskapernas enda ratta method, tillainpad pa ett sar- 
skildt onirade, der var kiinskap iir belt oeh ballet bero- 
ende af inassan af iakttagelser, bvilkas tillvagabringande 
ocb soaring icke blefve ni(»jliga for nagon enskild person, 
utan inaste understbdjas af statsinakterna oeb bela folket, 
— ja, icke ens inoni nagon enda sarskild stat ensaint fiir 
sig kunna gifva nog up|)iysande resnltat, utan inaste af 
alia bildade stater i verlden under koordinerad verksambet 
sandas”. 
”Det nienskliga sani ballet 1yd er nu lagar, som aro stif- 
tade dels af bela naturens Herre, dels af menniskoviljan, 
vare sig envaldslierrskarens eiler folkvaldets, eller rege- 
rings ocb folks i begransad samverkan”. 
”De fenonien, som lyda natmiagar ^ inaste i all sin vex- 
iande mangfald dock alltid for forskaren fbrete omisskanne- 
liga spar af naturlagens stahilitety ocb nuijligbeten att up})- 
daga kauscditets-scuubanden ilr baraf en fidjd”. 
”l)e fdreteelser ater, hvilka bestamnias af mensklig lag- 
stiftnings vexlingar, inaste ater med denna lilifva fdrdn- 
derliga, ocb de blifva detta an nier derigenom, att ingen 
mensklig lag fbrniar att beberrska individualitetens modibe- 
rande inflytelser, sasoiii naturlagen”. 
”Den statistiska forskningen inoni det nienskliga sam- 
biillet bnner alltsa bar for sig 2:nc fait af libgst olika tack- 
sanihet for odlingens nibda'’. 
