Da den allmanna sundliets- eller lielsovarden innefat- 
tar laran om nnderliallandet ocli befordrandet af lielsan 
lios en befolkning* eller ett belt folk, sa ar det naturligt, 
att denna lara maste komma i nara berbring* med en mangd 
eljest temligen skilda kiinskapsarter. Om vi med lielsa 
fbrsta harmonien emellan den djuriska organismens alia 
nutritiva, formativa ocli functionela fbrrattningar, sa ar det 
gifvet att lielsovardslaran maste komma i ett innerligt sam- 
manliang med vetenskapen om det organiska lifvets fbr- 
rattningar eller pliysiologien. Da vidare nnderliallandet af 
lielsan ilr detsamma som att fbrekomma sjiikdom eller, 
annn narmare nttryckt, att aflialla sjnkdoniens orsaker, sa ar 
(let tydligt, att patfiologien, som innelialler laran om dessa 
orsaker, ocksa blir pa det narmaste fbrenad med helso- 
vardslaran, livilken pa detta satt i de bada nu namnda 
medicinska vetenskaperna bar sin biologiska grund. 
Men da den allmanna lielsovarden bar till fbremal 
icke blott den enskildes iitan bela befolkningens belsa, sa 
kommer bon afven mer eller mindre i berbring med at- 
skilliga grenar af statsvetenskapen, sasom med laran om 
statsfbrvaltningen, med nationalekonomien och framfbrallt 
med statistiken. Hon bar afven blifvit iippfattad fran stats- 
vetenskaplig synpiinkt ocli benamnes da sundbetspoliti. 
Hon grilnsar barigenom afven till den medicinska veten- 
skap, som arbetar fbr lagstiftningens ocli lagskipningens 
fnllkomnande, savidt detta beror pa natiirvetenskapliga 
griindsatser, ocb iitgbr i sin sammanfattning med medicina 
legalis det som bbr kallas statsmedicin. — Erinrar man 
sig an vidare de manga berbringspiinkter som den allmanna 
lielsovardslaran maste bafva med cbemien, pbysiken, topo- 
grapbien ocb tecbnologien, sa maste man erkanna att faltet 
