661 
meninskokroppeii sasom en boning* for anden, inom de 
kristna nationernas lagstiftning ganska sent vimnit erkan- 
nande. Deremot inneballer den jndiska ceremoniallagen 
fbreskrifter for den personliga renliglieten^ for renhallnin- 
gen af bostader ocli deras yttre oingifning, for afskiljandet 
af personer beliaftade med vissa sjukdoinar, for bamman- 
det af utsvafningar, for ordnandet af den sociala samfard- 
seln i allmanlietj f()reskrifter, som till den grad liafva nien- 
niskans bade })liysiska och moraliska valbefinnande till 
sitt bgonmarke, att utniarkta personer afven i vara dagar 
bnskat Here bland dera gallande for vara moderna stader. 
Och dock liafva artiisenden forllntit, sedan dessa sanitara 
sanningar fbrknnnades Iran Sinai berg. 
Den natnrvetenskapliga sidan af den allmanna helso- 
varden iir yngre an den jiolitiska. Hon iitvecklades fbrst 
bos Grekerna, bland bvilket folk medicinen fbrst npptrader 
sasom vetenskap. Inom de Hippokratiska skrifterna inta- 
ger bygienen en vigtigare plats an therapien, under det 
att inom den moderna medicinen binge ett motsatt fbrbal- 
lande egt rum. Den vigt Grekerna lade vid den pbysiska 
ii})pfostran, deras gymnasier och bad, aro allmant bekanta. 
Hos clem synes dock belsovarden mer framtrada i de en- 
skildes seder och bruk an sasom bestammande for sani- 
ballets lagstiftning och inrattningar. Deremot finna vi hos 
de praktiske Romarne, bvilket folk uppnadde en hbgre 
realisation af statens begrepp an nagot kulturfolk fore dem, 
den politiska sidan af belsovarden vinna en stbrre iitveck- 
ling an den fbriit egt. Mer iln Grekerna uppfattade de 
medicinens samnianbang med samhallet och statsfbrvaltnin- 
gen. Man kan saga att statsmedicinen var den enda gren 
af lakarekonsten som nagonsin blef verkligen Romersk, 
under det att Romanies medicinska bildning och litteratur 
