afven det sliitliga ansvaret, ofverleinnades at de locala 
myiidiglietenia. Fdrutom denna utvecklade sanitara admi- 
nistration bar England ilfven att iippvisa en simdlietsstati- 
stik, utmarktare an ndgot annat lands. Denna iir Imfvud- 
sakligen ett verk af den utmarktej saval matlieinatiskt som 
medicinskt bildade, statistikern U:r WiLLiA3i Farr. Mil- 
lioner enskilda detaljer baiVa af bonom blifvit ordnade ocb 
bringade i bfverensstaminelse med medicinens oeb de sani- 
tiira frbgornas bebof, bvarigenom Englands sundbetsstati- 
stik icke blott blifvit ett monster bir andra landers iitan 
afven en bland den allmanna Hygienens niest larorika 
kallor. — 1 jemnfdrelse med de nu namnde landerna maste 
vi erkanna, att i Sverige bittills obetydligt blifvit utrattadt 
for den allmanna belsovarden. Nbgon allman sundbetslag 
bnnes icke, endast spridda fbrordningar rdrande mer spe- 
ciella delar af den allmanna Snndhetsvarden, sasoni oni 
provinciallakarnes aliggande att bafva inseende dfver den 
allmanna belsovarden i sina distrikt ocb taga kannedom 
om dessas medicinskt topograbska beskaffenbet, forordnin- 
gar rdrande farsoter ocb smittosamma sjnkdoniar, vaccina- 
tioneii m. m. Dock bar afven bos oss pa senare tider den 
allmanna belsovardens vigt, biifviulsakligen efter fornyade 
cboleraepidemier, mer iin fdrnt bdrjat inses ocb bebjertas. 
Derom vittna de brliga berattelser ocb ra])porter af Sveri- 
ges samtlige i tjenst varande lakare ocb Kongl. Sundbets- 
Collegii derpa grimdade underdaniga berattelse om medi- 
cinalverkets tillstbnd i Hiket, bvilken senast utkommit tor 
det lO:de aret. Harigenom ar bdrjan gjord till en pa tac- 
tiska iippgilter grundad kiinnedoin om den allmanna simd- 
hetens ocb belsovardens tillstand i vart land, en kannedom 
som dock alltid maste fdrega bvarje steg till forbiittring. 
Bland dfriga fdreteelser, som tyda ])a ett stigande interesse 
