667 
for den allmanna helsovarden afven hos oss, vill jag frani- 
hfilla stiidernas sedan 1857 inrattade allmanna sundhets- 
namnder, den allmanna lielsovardens iipptagande i var 
nya kommiinalfdrfattning sasoni ett foremal for Laiids- 
tingens radslag och besliit, inrattandet (1857) af en nv 
professorsstol vid Upsala universitet med allinan lielso- 
yardslara till iindervisnings- ocli examensamne, den Skan- 
dinaviska Hygieniska congressen 1858 och sliitligen del 
fdrslag till lag rorande simdlietsforhallandenas ordnande i 
Hiket, som 1859 afgafs af en i nader dertill forordnad 
committe. 
Till kannedome.i om vart lands hygieniska forliallan- 
den bora vigtiga bidrag afven kimna sbkas i Sveriges ofti- 
ciela statistik, livilken, betraft'ande vissa delar af befolk- 
nings- och sjiikvardsstatistiken, omfattar liingre tidrymder 
an nagot annat lands. Bristen af en allmant ordnad simd- 
hetsvard liar dock liindrat var statistik att sa som man 
kiinnat bnska motsvara de hygieniska fragornas bebof. 
En serdeles framtidslialtig *fbrbattring bar dock i delta 
afseende blifvit gjord genom fbrordningen om att livarje 
Svensk lilkare skall sedan den 1 jiili 1860 ineddela intyg 
om sina aflidna patienters dodsorsaker till ledning for den 
anteckning som derom skall gbras i fbrsamlingens dbdbok. 
Da statistiken ar det enda medel, hvarigenom vi kiinna 
fa nagon bestamd insigt i del factiska fbrliallandet med en 
rniingd sociala fenomener, sasom lifsliingd, nativitet och 
dbdligliet, ocli da denna vetenskap lar oss att noggrant 
kunna uppskatta vaxlingeu i dessa fbrlnlllanden, sa synes 
latt^ linru oumbarlig statistiken ar, for att ta insigt i de 
sanitara atgardernas nbdvandighet. Den star till den all- 
manna lielsovardslaran iingetar i samma fbrhallande som 
diagnostiken till therapien inom den privata medicinen^ 
