18K) Hied 1855 sasom iittry(*k tor diklliglieten inom Sverige^ 
sa visar sig demia enligt tabellcommissioiiens sista beriit- 
telse vara 1 diki pk 44,6 af innevaHarne d. v. s. att af 
1000 imievaiiare do i Sverige arligeii 22,4. Demia dbd- 
ligtietssitlra ar visserligen gynnsaiiimare iiii tiere aiidra 
landers, men den visar dock, att Sverige i afseende pa 
dbdliglieten star inindre tordelaktigt an Norge ined 18, 
Danmark nied 21 ocli England med 22,2 arligen dbde pa 
1000 innevanare, raknadt i inedeltaD^). Ocksa bafva saval 
Tabellcommissionen som Coimnitteen for sundlietsfbrhallan- 
denas ordnande silrskilt anmarkt delta torballande. Fram- • 
staende iir isynnerhet den stiirre dbdliglieten som eger rum 
i Sverige an i de tre namnda nordiska landerna, da man 
besinnar, att nativitetsfbrliallandet iir i England, Norge 
ocli Danmark stbrre iin i Sverige. Da det iir nativi- 
tetens storlek som tillfbljd af den allestiides betydliga dbd- 
liglieten bos spiida barn ganska vasendtligt i livarje land, 
ocli till en viss grad niistan ensain, bestiimmer ett lands 
dbdliglietsfbrliallande, sa borde dbdliglieten i Sverige vara 
inindre iin i de 5:ne senast niimnde landerna. 
Det niista steget, fbr att komma niirmare kiinskapen 
om orsakerna till delta fbr oss ogynsamma dbdligliets- 
fbrliallande, iir att iindersbka delta tbrliallande inom lan- 
dets olika delar, under olika tider, inom de serskilda kb- 
nen, inom olika aldcrsklasser, samhiillsstallningar m. m. 
Inom Sveriges olika delar iir dbdlighetsfiirliallandet ganska 
olika. Da det i Stockliolms liin under 15 ar fran 1846 till 
ocb med 1860 utgjorde 25,6 pa 1000, sa uppgick det der- 
eniot pa sanima lid i Jemtland till 13,5 pa 1000. Det 
sistniimnda talet iir icke utan interesse. Om man namnligen 
*) Under femarsperioden 1856 — 1860 var dddligheten, enligt samma be- 
rakningssiitt, i Sverige 20,7 och i Norge 16,3 pa 1000 innevanare. 
