lig’t starkare an pa landsbygdeii; att detta nativitetsfor- 
hallande ingalimda kan frainkalla Stockliolnis starka dfver- 
vigt i diklligliet, livilken varit sa stor att aiitalet fbdde 
icke Idniiatt att bil)elialla folkmaiigdens numnier. Commit- 
terade for siindlietsf<)rliallandenas ordnande anmarka afven, 
att under de 50 aren 1806 med 1855 nppga indyttnin- 
garne till Stockholm till icke mindre an 98^7 4 procent, 
och enligt Aar ofticiela statistik bfversteg under feinars- 
perioden 1851 med 1855 Stockbolms mortalitet med icke 
mindre an 5,oei proc. dess nativitet *). Har\dd bbr dock 
ingalnnda lemnas oanmarkt, att den sistnamda femars- 
perioden iir for Stockholm serdeles ogynnsanp till foljd af 
choleraepedemien 1853, under liAilket ar dbdligheten i 
Stockholm up])gick anda till 62 pa 1000, livarfbre jag 
afven \dd de foregaende sifferuppgifterna om Stockholm 
med afsigt icke liemtat niigra Iran namnde tidrymd. Dess- 
utom bbr man medgifva, att de ofnllstandiga folkmangds- 
uppgifterna om Stockholm — folkrakningen bar namnligen 
bar A^erkstiilts efter mantalslangderna — bidraga dertill, 
att dbdligheten bland Stockbolms inneAdinare synes A^ara 
nagot stbrre ilii den i A erkligheten ar, afA^nsom, att dbd- 
lighetsfbrhallandet i Stockholm under decenniet 1851 med 
1860, oaktadt tiere mer eller mindre harjande cholera- 
farsoter, nedgatt till 40,9 pa 1000 innevanare, raknadt i 
medeltal, liAilket fbrhallande mbjligen synes antyda en 
bbrjande fbrbattring; men detta allt oaktadt maste man 
dock inedgifA a , att det angaende helsotillstandet i a ar 
*) Att detta stora niortalitetsofverskott till cii del iifven haft sin grund 
i hristfalliga uppgifter till Stockholins befolkningsstatistik, vill syuas deraf, 
att, enligt Statistiska Central-Byrans underdaniga berattelse for Sren 185G 
med 1860, bade under denna femarsperiod, med bvars sista ilr en ny plan 
for insamlande af uppgifterna till befolkningsstatistiken triidt i verket, mor- 
talitetsdfverskottet i Stockholm sjunkit till 1)13. 
