statistiken icke blott lios oss, iitaii afveii i andra lander, 
bekriiftad saiming*, att dbdsorsakerna oftare inverka pa 
man an qvinnor, oftare pa spada barn ocli aldriga per- 
soner an ])a individer inoni nagon annan aldersclass. Man 
far derfbre alltid eftertiinka^ oin icke den stbrre dbdligbets- 
siffran fdr en viss ort just kan liafva sin grimd i en stbrre 
relativ inangd inanliga individer eller i en starkare nati- 
vitet. Att isynnerliet i vara stader ett serdeles stort iniss- 
tbrliallande eger rnni i afseende ])a dbdliglieten bos de 
olika kbneig npplyses genom Statistiska Central-Byrans 
nppgift, att da under feinars])erioden 185b ined 1800 det 
nngefarliga medelfbrliallandet emellan den manliga och 
((vinliga befolkningen i Sveriges stader var 100:110, sa 
ntgjorde likval antalet af aliidna qvinnor blott 92,7 8 mot 
100 atlidna man; d. v. s. att pa hvart 1000-tal dbde inom 
liela befolkningen raknades 481 af qvinkbn mot 519 af 
mankbn. 
Anna stbrre inflytande j)a dbdliglieten liar i allmanbet 
nativiteten. Men icke alleiiast antalet af spilda liarn inom 
en befolkning, ntan afveii deras dbdliglietsfbrliallande, ar af 
stor vigt fbr den allnianna lielsovarden att kaiiiia. Under feni- 
arsperioden 1840 ined 1850 fbrlibll sig i Sverige medeltalet 
af barn under Jbrsta lefnadsaret till bela folkmangden sa- 
soni 10:302. Medeltalet af dbda sadana barn under samina 
tidrymd fbrlibll sig deremot till bela antalet dbda sasoni 
10:44. 22,7 jiroc. af alia dbda voro saledes barn under 
fbrsta lefnadsaret, ebiirn sadana barn ej ntgjorde mer an 
3,0 proc: af den lefvande folkmangden. Detta oaktadt ar 
dock detta fbrballande battre an det fordora varit i vart 
land, ty om under areii 1840 nied 1850 mortaliteten bland 
spilda barn varit densamina, som den var aren 1770 med 
1785, sknlle belt iiilra 25 proc. (i st. f. 22) af dbdsfallen 
Skand. Nat.-Forskare-Sdllsk. Mote 1863. 43 
