674 
halva tratfat barn under fbrsta lefnadshret. Del vill haraf 
s}nias soin oin barnavarden lios de obildade ocli fattigare 
klasserna i viu’t land skulle liaiVa forbattrats. Dbdliglieten 
bland spada barn under de fbrsta lefnadsaren var dock 
under aren 1836 ined 1845 stbrre i Sverige an i England 
och Norge, och efter all sannolikliet aro orsakerna liartill 
sadana att de genom en bilttre sundlietsvard skulle kunna 
afhjelpas. I afseende pa mortaliteten bos barn eger i 
Sverige ett egendoinligt inissfbrliallande rum, namnligen del 
proportionsvis stora aiital barn under 10:de letnadsaret, 
soin i Sverige allider pa landsbygden, isynnerliet i mlgra 
af de nordliga lanen. Visserligen itr inoin fbrsta lefnads- 
aret dbdliglieten stbrst i Stockholm, men under de 10 
fbrsta lefnadsaren var dbdliglieten under femarsperioden 
1851 Hied 1855 stbrst pa landsbygden, dernast i Stockholm 
och niiiist i landsortsstaderna. Tabellconimissionen, soni 
anmarker detta fbrhallande, visar att kliniatet ej ensamt kan 
vara skullden liartill, och committerade fbr sundhetsfbrhal- 
landenas ordnande anse bristen pa liarnmorskor, soin hand- 
leda mbdrarne i varden af de spiida barnen, vara orsak 
till den stora dbdligheten. De nordliga Ian, hvari detta 
missfbrhallande isynnerhet eger rum, iiro eljest just de, 
som i afseende pa mortalitet fbr alia lefnadsaren och i 
alseende pa folkbkningen sth inoin Sverige liland de fbr- 
delaktigaste. Eljest pliigar man inoin sundhetslaran anse 
berakningen af dbdligheten bland spiida liarn pa en in- 
skriinkt ort, sasoni ett bland de tilltorlitligaste uttrycken 
af denna orts sanitara tillstand, af faniiljernas lefnads- 
vanor i physiskt och ofta nog iifven i moraliskt afseende. 
Dylika berakningar kunna afveii vara iiier anvandliara 
an dodstabeller, som ph en ghng omfatta alia hldrar; ty dii 
de senare vanligen variera Iran 15 till niigra och 30 dbde pa 
