G75 
1000, sa kmma dodstabeller eiidast dfver barn under fbr- 
sta lefnadsaret pa inycket friska orter variera Iran 77 till 
KX) })a 1000 och a andra Iran 100 till 200 saint jia inycket 
osiinda trail 2(X) till 300 eller aniiii nier pa 1000, och man 
erlialler liarigenoin, sa att saga, en tor dbdsorsakernas om- 
vexlande tryck kansligare barometer. 
Utoni de fbrliallanden, som Jag nii anfbrt, ilr det for 
siindhetsvarden af vigt, att geiiom statistiken lara kanna det 
infiytande jia en orts dbdligliet, som iitbfvas af olika ars- 
tider, samballsstallningar, yrken m. m. Isynnerliet ar det 
nbdigt att veta, i livad mon de serskilda orternas dbdlig- 
hetsfbrliallanden bero pa mer speciela dbdsorsaker, sasom 
e])ideniier, dalig belagenliet, bristande eller otjenligt vat- 
ten, trangboddliet in. m. De ofvannaninda dbdstabellerna 
snarare framkasta an besvara dessa fragor, for livdkas 
mer eller inindre fullstandiga Ibsning’ fordras frail flere 
olika localer en mangd observationer, som i afseende 
pa Sverige aniiii ej sta oss till buds. Fran dylika iakt- 
tagelser liar man sedan att liarleda lagarne tor den pa 
alia dessa serskilda orsaker beroende dbdliglieten, ocli jii 
stbrre mangden af dessa iakttagelser ar, desto sakrare 
rediiceras det berakningsfel, som tillfalliga omstandiglieter 
framkalla, till ett minimum. — Sadan ar den moderna 
sundlietslarans forskningsmetliod. Hon reducerar de fbre- 
teelser inom samliallet, som tillliora liennes iakttagelse, 
till liestamda numeriska fbrliallanden ocli sbke'r sedan att 
genom omsorgsfull logisk profiling ai dessa fbrliallanden 
utforska de naninde fbreteelsernas lagar. Hon iippfbr sa- 
ledes icke langre sin byggnad pa luftiga liypotlieser, utan 
pa den verkliga erfarenhetens stadiga grund. Hon iir icke 
langre ett blott dogniatiskt upprejjande af pliysiologiens 
allmanna lagar. Hon liar sjelf intiiidt inom de inductiva 
vetenskapernas krets. 
