676 
1 
Jag bar nil nitnint nagra ord om simdhetsvardeii i 
hennes forliallande till samliallet; jag bar sdkt visa den 
bistoriska utvecklingen af detta forballande och i korthet 
frainstallt den statistiska nndersdkningsmetbod, som ar 
nodvandig, lor att den sanitara vetenskapen skall kunna 
praktiskt ingripa i samballets vard. Oni barigenom nagot 
verkligen kan ntriittas, visas biist genom exempel pa storre 
helsovardsatgarder ocb deras verkningar. Tidens kortbet 
tillater inig endast anfora nagra la. 
Liverpool A^ar en lang tid Englands osimdaste stad 
bnfvndsakligen till foljd af ofverbefolkning oeb trangbodd- 
bet. Inoni densanmia fnnnos 1842 stora distrikb i Inilka 
bvarje innevanare, sedan gator, gardar ocb allting blifvit 
taget i berakningj icke bade en yta af fiillt nio fot i fyr- 
kant att lefva pa. Man bbrjade bar 1846 att anstalla 
storartade ocb grimdliga sanitara reformer. Man sbkte 
att, savidt mbjligt var, imdanrodja trangboddbeten; en \IW 
ordnad sundbetsinspection liiste sin iippmarksambet vid 
allt som kunde orena liiften; staden fdrsags med en ymnig 
tillgang pa tjenligt vatten, sa att fdrbriikningen deraf im 
ipipgar ofverbufvud till 50 kannor for bvarje person om 
dagen. Verkan af dessa atgarder imderliito icke att visa 
sig i dbdslistorna. Mortaliteten, som fdrnt varit 36 pa 1000 
innevanare om aret, nedgick under sundbetsreforniernas fort- 
gang till 29 ocb sedan efter medeltal for nagra fa ar till 
26 samt visade 1860, bvilket ar dock bfver bela England 
A^ar serdeles belsosamt, endast 24,2 dbde pa 1000 innevanare. 
Man bar ujipskattat kostnaden for de atgarder, bvarigenom 
Liverpools dbdslistor sMiinda minskats med 10 dbdsfall pa 
bvarje lOOOital af befolkningen, till nilra f 3,000,0(X), men 
detta capital gifver redan im sasom riinta raddningen af 
3 till 4,000 menniskolif om aret. 
