(390 
ligen iigga i sinus ])a sjeltVa colimmse liertini, men seder- 
mera genom sammansmaltningen at papillerna Lett natur- 
ligt komma att ligga vid spetsen af de kilfonniga insank- 
ningar af barken livartill eolunmm fbrvandlats. Man kter- 
finner synnerligen liitt i oxnjnrar de invaxta calyces sasoin 
fibrosa ringar omkring basalpyramiderna der dessa mbtas 
ocb sainmansinalta till en gemensain papill. 
Pa graden af papillernas nedskjutning ocli sanmian- 
smaltning i allt stbrre ocli stbrre calyces beror oin den 
pyrainidala substansen kominer att besta af flere eller farre 
skilda, eller, sasoin fbrfattarne saga, af en enda pyramid. 
Hos menniskau ar sammanvaxningen alltid stbrst i iindarne 
af njuren, sasoin fbrfattarne afven i allmanliet anmarka. 
Ofta tinner man der en enda king asformig papill, som gar 
ilnda till njiirens mellersta tredjedel. Hos hasten stadnar 
sammansmaltningen i 2 stbrre calyces, sa att hela iiiiirg- 
substansen blott kominer att utgbras af 2 sammansatta 
pyramider. Hos alia de djiir, livilka fbrfattarne saga blott 
ega en pyramid, sasoin carnivora, glires, edentata, apor etc., 
vaxa alia papillerna ned i pelvis ocli fbrena sig der till en 
enda lang lialfmanformig papill. ilasalpyramiderna iiro i 
dylika njiirar tydligt markerade. 
Rbrande nrinkanalernas fbrlopp ocli anordning i jiyra- 
miderna vill jag bar endast nttryckligen aniniirka, att de 
ej ligga anordnade i Iran livarandra skilda knippen. Da 
man gbr ett langdsnitt far man vUl sasoin bekant en i 
allmanliet regelbunden omvexling i suittytan niellan rbda 
strimmor af lilodkarl ocli grabvita strimnior af iirinkanaler. 
Det ser lit som lage badadera ordnade i knippen ocli man 
liar i alia lianseendeii origtigt ocb oegentligt kallat de fa- 
sciklar, som urinkanalerna bar skiille bilda tor pyraniides 
Ferreinii. A tvarsnitt ser man kitt att endast karleu (vasa 
