706 
ett fall af miliartuberculos i limgonia forklara dylika tvar- 
snitt af fasciculi i eii cyaiiotisk iijiire fdr sma miliara tii- 
berkler, hvilket torde kiiima tjena till bevis for burn stor 
largkontrasteii kaii vara. En sa stark stag‘iiatioiisliyper- 
iBini att afveii taskikleriia blifVa rbda ar enligt min er- 
farenliet ganska sallsynt. Vid en aktiv hypera3ini ar rod- 
naden i njiiren inera diftus, d. v. s. vi liafva da propor- 
tionsvis en starkare blodfyllnad afven at den arteriella 
sidan af circulationen. I sammanliang ined dessa betrak- 
telser vill jag anmarka att da Malpighiska kropparne 
tydligt fraintrada sasoin rbda punkter aro njurarne i all- 
manliet blodfattiga, eliiiru man ofta i sectionsberattelser 
ser namnde fbrliallande anmarkas sasom bevis pa niotsat- 
sen. Glomeruli qvarballa nemligen gerna efter dbden blodet 
i sina slingriga karl, ocli de fraintrada derfbre tydligt om 
kapillarerna i sepimenta aro blodfattiga. Aro de sednare 
ater blodfyllda sa maskeras glomeruli till stor del af dem. 
En ensidig blodbfverfyllnad at den arteriella sidaiq sa 
att tasciculi synts rbda under det septa varit bleka, vet 
jag mig aldrig bafva observerat. 
Vilnda vi nu var upjnnarksamliet till circulationen i 
den pyramidala eller margsubstanseiq sa tinna vi fbrlial- 
landena bar vaseudtligen olika dem i margeiq ocli bos 
fbrfattarne se vi om den de mest stridiga asigter uttalade. 
Fragaii burn arteriolm rectm bildas, om ensamt af vasa 
etferentia fran glomeruli i barkens inre delar^ eller direkt 
af grenar fran artererna, eller om de taga sitt urs})rung 
frail kapillarerna, i bvilket sednare fall de skulle fbrlialla 
sig sasom sma jiortalstammar, soin egde sina rbtter i ett 
kapillarsystem ocli med sina fbrgreniiigar bfvergiiigo uti 
ett aniiat, bar pa sednare tider varit fbrembl fbr synnerlig 
uppmarksambet utan att den aiiiiu blifvit debnitivt afgjord. 
