709 
i bnrken iii)pbara en eller aniiaii glomerulus livareftcr de 
upplbsa sig i arterim recta? ; slutligen uppga aiulgreuarne 
af bagarne i bildiiiugen af arteria? atFerentes, eller boja 
(le sig tillbaka iiedat barken ocli afgitVa, sasom redan 
nanintSj arteria? rectse. 
Da en arteria basilaris bbjer sig cm ocli skjuter in 
i barken, afger den synnerligen ofta friin ombbjningsstallet 
en tinare gren, soin fortlbper i dess forra rigtning nara 
basala omfanget af pyramiden, ocli der forgrenar sig pa 
samma siitt som nyssnamnda bagar, gifvande u])phof at 
arteria? afferentes ocli stammar for arterise recta?. Fran 
de grbfre karlen i barkens inre region ga sasom fbrut 
Ur nanindt recurrenta sma greiiar, livilka atVenledes dels 
up})bara glomeruli dels afsanda stammar for arteria? recta? 
(fig. 8). Fran sjeltVa arterim afferentes, stundom afveii Iran 
deni som ligga jemforelsevis ganska libgt i barken, afga 
rifven dylika tina stammar. Jemfbrelseyis ytterst sallan 
bildas arterim recta? fran en kort stain, som direkt utsprin- 
ger frail en arteria basilaris sa som i tig. 8 atergitVes, ocli 
nar sa sker Ibper stammen i liage, fastan detta ej kuiinat 
})a tiguren, utan andra missteckningar atergitvas. Vi finna 
salunda att en iiiangd af de fina karlstammar, som genom 
sin egendoniliga plbtsliga fbrgrening bilda arterise recta* 
kunna liarstamma ganska liogt upp ifran barken, saint att 
de i alia liandelser i allmanliet aro synnerligen langa, och 
da de derjemte yanligast liafya ett bagformigt fbrlopp inses 
latt att snitten skola falla synnerligen lyckligt, oni man 
pa samma gang skall kunna se deras urs])rung och slut- 
fbrgrening. iiro de afskurna blir det ater oftast syart, 
att Hied full sakerliet afgora oni de iiro sjelfstiindiga 
artergrenar eller yasa efferentia, liyilka sednare, eliuru 
de i allmanliet och enligt regelii iiro mycket finare, dock 
