710 
stimdom aro sa grofva att de latteligen kuiina fdrvexlas. 
Att badadera i tjockare preparater synas korsa stammar^ 
soni ligga iiiiianfbr deras ursprimg, ar natiirligt. Ar in- 
Jectioiien i kapillarnatet nagorlimda fullstaiidig, maskerar 
detta latt de ifragavarande stammarne. Da iiii arterise 
rectse direkt fbrgrena sig i kai)illarnatet, kaii det latt se 
ut som om de i stallet bildades genoin konfluens af ka- 
pillarer. Fbrlbper en liten stam tatt inpa en Malpighisk 
kropp, livilket ofta hander, kan det atVen ofta, sasom 
Virchow anmarker, se lit som komme den fran sjelfva 
gloinernliis, isynn'erliet om stammen ofvanom glomeriiliis ai* 
bortsknren. Det kan hero belt ocli liMlet pa preparatets 
tjocklek eller andra tillfalliga omstandiglieter, om man i 
dylika fall kan bestamdt afgbra linrii forliallandet iir. 
Sakert ar att man latt kan bega misstag, ifall man ej 
iakttager storsta fbrsigtighet, och noga prbfvar alia mbj- 
ligbeter, saint att man eJ bbr draga nagra bestamda slnt- 
satser Iran sadana stallen der ej fbrhallandena liro fnllt 
klara. 
Om salunda en direkt arterfbrgrening Iir linfvudkallan 
for arterim rectm, sa bidraga dock afven vasa efferentia 
sasom jag ofvaii namnde, i nagon man till deras bildande. 
Sasom redan ilr skildradt ga de fran sepimenta in i fa- 
sciculi och fbrgrena sig kring de raka kanalerna i dem, 
och pa samma satt Ibpa de fran de nedre glomeruli genom 
fascicnli ned i barken och fbrgrena sig der i det kon- 
tinnerligt fortsatta kapillarnatet omkring de raka kana- 
lerna, emellan knippena af vasa recta. De knnna dervid 
lange ga odelade, bildande smala stammar, som i hbg 
grad likna dem fbr arterim rectm, fastan de enligt regeln 
aro tinare. Da deras fbrsta grenar aro grid're an klirlen 
i sjelfva kapillarnatet, framtrada afven de ganska tydligt 
