China 1751. 
17 ^ 
om Dc ^ärigenDm fotipra näg^et af fin egen vo. ©e |?n;fa 
flf en^Idfeöom emot Doben , pa Det alDeig någon DoDstanc# 
fa må oroa Dem. 5)e tro fig igenom Den pnDae til^ialp 
minna fin onffan, Äa”jfat Vouti Dracf f å(f etjfidiga j?5n# 
ger af Detoé förmenta oDoDelig^etö Droef, men fann på )Tn# 
tetat f)an mar fd DoDelig fom någon annan, oc{) bcfiaga# 
De ^ogeligcn fin låttcogent)et. SttffiUiga ^J:empc( bleftoo 
Docf upråttaDe^til Djåfmulené bprfan, ®e fornåm)la af 
Denna Seclen åro moefet ^cDraDe, oef) bo uti en (laD uti 
et progtigt f;ué. €n fior moefen^et foIÉ famla fig Dit ifrån 
De nårgrånfanDe £anD|laper at få tionliga lÄEeDomat foc 
Deraé fiuf Domar, ed) meD famma få låra Deraé oDe ellec 
^roaD Dem jfal ^önDa i Deras oftiga lifétiD, Då bfmer# 
Dercen get Dem en feDel fuU mcD bcfi;nnerliga boffråfmor, 
i; en De betala meD taeffam^et. ©enna Seden l)at af t oc^ 
tiltagit alt fom ^on blifroit gpnaD af Dvegeringen. 
^ ®en anbra ed) allmånnaftcSeclen åro Fo eller Fö 
kaffer Ming infétDe Denna 6e år efter Sbriiti föDcIfc, fe# 
Dan ^an en natt tåfat at Drömma, ocb iblanD annat fom 
tjogen mening, fom Confucius ofta nåmt, atDen«^eIi# 
gafle jfuUe fnnas uti mållerlauDcn. .ftan Wt eftctfomia 
Detta uti 3‘nDicrna, odb når bans utjfirfaDe råfaDe på Dem, 
fom DprfaDc aiguDen Fo eHer Foe , få troDDc De Det mara 
Den råtta guDStiånflen oef) fotDc famma afguD til Cbina, 
cd) meD bonom De Dicfter , ba^ar meD ffnDianffa boeferna 
moto upfolDe. S)enna fmittan beqpntes miD 
taDe fig ffrapt uti lanDjfaperna opb fringfpriDDe fig fnng 
bela rifet. fDeraS religion be|lår Dåruti , at^ De ei DoDa 
något (efmanDc|rcatur; tp De tro at DeraSforfaDerS fiålar 
flottat in uti något ojfåligt Dfnr efter Deras DoD , foDant 
fem De måiltocft om, eller marit Dem (ifa)iuti upforonDc 
unDer Deras IcfnaD, bmarfore fdDanc freatur alDrig flagtas, 
utan mål unDerbållas, få la'nge’De funna (efma, ed) fe# 
■Dan bcöerligen begrafmas. Le Comte berittar om tig 
