1750. MAGNESIA. Mar t ii. 39 
de ftorfta och vackrafte. Når detta varåndat, bc- 
gynte vi at fe en annail (kapnad på landet, och den ia 
belynnerlig , at jag tsviflar, om någon kan inbilla fig 
den famma, fom icke fett Öfterlånderna. Bårg och 
dalar omlade härom hvarandra, på famma fått, fom 
en kan fore Hålla ii g, at bankar och djup åro blanda- 
de under en fvåfvande bolja, och ingenftådes år låt- 
tare, ån hår, atfe, huru det fafta land, fom vi kal- 
la jord, af början varit Hafvets botten. Bargen vo- 
ro til fkapnad, fomlige ojämne, ofvantil platte : en 
del på fin yta jåmnflätte, och hade en rund kägel- 
aktig fkapnad (figura conica). På långt håll (kulle 
mången tagit dem for hop fat te af fand, grus, lera 
eller någon jordart* efter de åro takte med (vart- 
mylla och växter. Men når de närmare ålkådades, 
fick en fe , at den, fom hade tagit dem for jord eller 
fandbärg, hade bedragit fig och andra. De beftå 
fomlige afen fvartbrun, grof, los Skiffer ' Schiftus) 
fom tydeligen fy nes hopfatt af tunna fkifvor, och 
kunna lätteligen med fingren föndergnuggas. Jag 
fint lädana (kifverbårg utvid vågen, och 1 dem oge- 
ment ftora brott, fom blifvit uthuggne, at gencrfi 
bärgen gora våg. Kalkjlen , fom var hvitaktig, me- 
delmåttigt fin, och hade grofva gntftor, var den 
fterrnrt, hvaraf de andra bärgen i Natolien beftodo, 
i dem blcf jag åfren var fe några ftora brått-, men 
oändeligen (torre myckenhet lofa ftenar af famma art, 
takte både bärg och vägar. Icke eller feltes löla 
ftenar af Quapts, Spat, rodaktig Kalkften, Sand (ten, 
Spat och med Quarts blandad * utan fans til myc- 
kenhet* dock var ren klar Qiiarts något fållfynt, faft 
altid i fårfkildta Mycken. Sådane Gulbär g , fem vi 
mail hafve i Norden, fy nas här icke. Svartmyllan 
gor bfverfta (korpan på alla bärg , i hvilka finnes åt - 
(killige växter* men ingen år få allmän fom Arbutus 
Andrachne . Denna bulke betäcker bårgen ofveralt 
C 4 och 
